Rogaland - fra sysler til fogderier - Museum Stavanger
Rogaland - fra sysler til fogderier - Museum Stavanger
Rogaland - fra sysler til fogderier - Museum Stavanger
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Bjorn Snxe Utne<br />
sammen med at Skule Bårdsson på denne tid ikke hadde egen riksdel, men '1,<br />
av syslene over hele landet.') Det er sannsynlig at Bård på Hestbe har hatt den<br />
nordlige delen av fylkct med sentrum på Hesby på Finnøy (jfr. s. 59).<br />
Hvor gikk sS grensen mellom de to syslene? Det gamle Rygjafylke svarer i<br />
utstrekning omtrent <strong>til</strong> det nåvzrende <strong>Rogaland</strong>. Men grensen gikk noe anner-<br />
ledes, slik at estgrensen fulgte Siraelven opp gjennom Sirdal. I nord gikk grensen<br />
slik at en del av Sveio lA <strong>til</strong> Rygjafylke, og noen gårder i Skjold <strong>til</strong> Sunnhordland.<br />
Ifelge Magnus Håkonssons testamente <strong>fra</strong> 1277 var Rygjafylke delt i 32 skipreider.<br />
Ulik vcrdirnålcr for utregning av leidangskatten delte fylket i to etter en øst-vest<br />
akse, slik at 16 skipreider ble liggende i nord og 16 i De 16 skipreidene i<br />
nord var: Finnoy, Hauske, Aske, Stangeland, Avaldsnes, Skåre, Hetland, Leirang,<br />
Vats, Vikedal, Sjernarøy, Årdal, Hjelmeland, Suldal, Jelsa og Sauda. De 16<br />
skipreidene i sør var: Lund, Sokndal, Hetland, Bjerkreim, Egersund, Voll, Kvia,<br />
Haugland, Haug, Klepp, Sola, Jåtun, Gand, Goa, Hele og Idse. Skillet mellom<br />
de to delene fulgte grensen mellom skipreidene Aske og Goa sor om Kvitsey,<br />
inn det som i dag kalles Byfjorden og videre tvers av Åmeyfjorden og ser om<br />
Hidle. Videre fortsatte skillet langs grensen mellom Idse og Årdal skipreider<br />
langs Tauelven, Bjorheimsvatnet, Tysdalsvatnet og Målandsdalen og videre <strong>til</strong><br />
grensen mot Agdere3)<br />
Det m% vzre rimelig å hevde at dette var grensen mellom de to administrative<br />
enhetene som fylket var delt i ferst på 1200-tallet, og som i landsloven kalles<br />
fylket osunnan fjarilaro og fylket anoraan fjaraart~~)<br />
Kildene gir ingen direkte opplysninger om lokalforvaltningen og syslemanns-<br />
ombudet i <strong>Rogaland</strong> mellom 1230- og 1280-årene. Vi vet at Magnus Håkonsson<br />
fikk Rygjafylke i len 1257.h) Det er visstnok ferste gang akkurat denne landsdelen<br />
ble gitt som apanasjelen, og sagaen angir ingen motivering for va1get.O) Vi får heller<br />
ikke vite noe om lensbetingelsene eller forvaltningsformen, bare korte notiser om<br />
at Magnus Håkonsson oppholdt seg i <strong>Stavanger</strong> med jevne mellomrom <strong>fra</strong>m <strong>til</strong><br />
1264.7)<br />
Det er rimelig 3 regnc med at Bård i Hestba beholdt sysla si i <strong>Rogaland</strong> da<br />
l) K. I.lelle, Konge og gode menn, 334.<br />
') A. Steinnes, Gamnl sknttcskipnad i Xorcg 11, 133 ff.<br />
') A. Steinnes, Mnal og Minne 1926, 125.<br />
'1 NGL 11. 11 f.<br />
'j Sogn om HHkon HHkonsson, 311.<br />
G. Authfn Blom, Samkongedomme - cnckongedommc, DKNVS nr. 18, 128.<br />
') Soga om Håkon HHkonsaon, 323, 328, 335 og 336.