nedlasting (PDF - 26,7 Mb) - ESYLUX
nedlasting (PDF - 26,7 Mb) - ESYLUX
nedlasting (PDF - 26,7 Mb) - ESYLUX
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Installasjonsanvisninger/støykilder<br />
32<br />
oM TEKnoloGIEn inStallaSJonSanViSninger/StØYkilder<br />
Bruk av tilstedeværelses- eller bevegelsesdetektorer gjør at belysning reguleres etter behov og reduserer energiforbruket med koblinger<br />
som avhenger av lysstyrke og bevegelse. Nøyaktig planlegging og posisjonering er en forutsetning, siden også såkalte støykilder kan føre<br />
til utilsiktet regulering eller forårsake at det ikke reguleres i det hele tatt.<br />
Nedenfor har vi laget en detaljert oversikt over noen installasjonsanvisninger og mulige feilkilder:<br />
1. Lyset kobles PÅ/AV uten synlig grunn – mulige årsaker:<br />
• Ulik og ugunstig plassering av detektorene med utilstrekkelig avstand til lysarmaturene (min.1 meter).<br />
• Det oppstår en såkalt lysgynge: Når belysningen er slått av, kobles den på igjen selv om det ikke er registrert bevegelse.<br />
Lyskildene avgir den tilførte energien i form av lys, men størstedelen avgis imidlertid i form av varmestråling.<br />
Dette kan føre til at i det øyeblikket lyskilden slås av (avkjølingsfasen), oppfatter detektoren dette som en varmeendring, og<br />
slår på belysningen igjen.<br />
• Detektoren i testdrift, eller tidsforsinket utkobling stilt inn for kort.<br />
• For mye kunstlys treffer rett på detektoren.<br />
• For mange detektorer i parallell- eller master–slave-kobling.<br />
• Lokale varmluftstrømninger via ventilatorer, klimaanlegg, vifte eller varmeelement.<br />
• Flere støykilder rett i nærheten, som f.eks. kopimaskiner, skrivere, datamaskiner, hifi-anlegg, trådløse anlegg eller telefoner.<br />
• Sporadiske bevegelser (dyr, bevegelse i planter, lufttrekk gjennom åpne vinduer eller dører osv.) i detekteringsområdet.<br />
• Utilstrekkelig avstand til lysarmaturene og reflekterende flater som speil, blanke gulv, skap, vannflater. Disse kan reflektere<br />
infrarød stråling og utløse detektoren igjen.<br />
• Nettforstyrrelser, spenningssvingninger eller feil som følge av elektromagnetiske felt eller spenningstopper på grunn av<br />
induktiv regulering, som for eksempel relé, kontaktorer, motorer eller andre roterende elektriske maskiner, lasere og<br />
medisinske enheter.<br />
2. Belysningen slås ikke AV – mulige årsaker:<br />
• Detektoren i 12 h eller 4 h konstantlysmodus (deaktiveres med fjernkontroll).<br />
• Den tidsforsinkede utkoblingen er innstilt på for lang tid.<br />
• Belysningen slås ikke AV til tross for tilstrekkelig lysstyrke i rommet – lysverdien er innstilt for høyt.<br />
• For mange detektorer i parallell- eller master–slave-kobling. Støykilder utløser detektorene kontinuerlig.<br />
• Lokale varmluftstrømninger via ventilatorer, klimaanlegg, vifte eller varmeelement.<br />
• Flere støykilder rett i nærheten, som f.eks. kopimaskiner, skrivere, datamaskiner, hifi-anlegg, trådløse anlegg eller telefoner.<br />
• Stadige bevegelser i detektorenes detekteringsområde og ulike innstillinger av de tidsforsinkede utkoblingene i detektoren.<br />
• Utilstrekkelig avstand til lysarmaturene og reflekterende flater som speil, blanke gulv, skap, vannflater. Disse kan reflektere<br />
infrarød stråling og utløse detektoren kontinuerlig.<br />
• Nettforstyrrelser, spenningssvingninger eller forstyrrelser fra elektromagnetiske felt eller spenningstopper som følge av<br />
induktiv regulering som f.eks. relé eller kontaktor. En RC-slukkekrets kan være til hjelp her.<br />
• Kobling av minimale laster, for eksempel svært følsomme binærinnganger eller releer. Disse kan ikke utløses eller slås<br />
av lenger. Årsaken er strømledningens kapasitet som sørger for hvilestrøm. Hvis dette skjer kan løsningen være en<br />
RC-slukkekrets mellom reléutgangen og "N". Det lønner seg ikke å parallellkoble en ohmsk last, siden dette genererer<br />
meningsløs tapsvarme.<br />
3. Belysningen kobles ikke PÅ eller bare i enkelte sektorer/områder – mulige årsaker:<br />
• Lysverdien er innstilt for lavt.<br />
• Detektoren er innstilt på halvautomatisk drift (gjelder tilstedeværelsesdetektorer).<br />
• Belysningen er tidligere slått av manuelt.<br />
• Kontroller om lyskilden er defekt / nettspenningen.<br />
• Detekteringsområdene er dekket til med dekselklips/linsemaske.<br />
• Ulik innstilling av lysverdiene (lux) til detektorene (parallellkobling), for eksempel en lang korridor. Hvis en person går<br />
gjennom detekteringsområdet til den første detektoren, slås ikke lyset på (dagslyset er tilstrekkelig, innstilt lysverdi 250 lux<br />
ikke underskredet). Deretter går personen inn i detekteringsområdet til den andre detektoren, lyset i hele korridoren slås<br />
på (dagslyset er fortsatt tilstrekkelig, men den innstilte lysverdien er 400 lux). Til slutt går personen inn i detekteringsområdet<br />
til den tredje detektoren. Der er lyset allerede slått på.<br />
• Direkte eksternt lys på en detektor gjør at detektoren ikke slås på til tross for bevegelse.<br />
• Noen detektorer er montert slik at lysmålingen er tildekket (skyggedannelse på grunn av bjelker og takbjelker),<br />
dermed slås belysningen på ved bevegelse til tross for tilstrekkelig dagslys.