Her står det sikkert my - Andreas Tolf Tolfsen
Her står det sikkert my - Andreas Tolf Tolfsen
Her står det sikkert my - Andreas Tolf Tolfsen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
GORneti<br />
undres over om bøndene i Ota har noen<br />
framtid? De hører med til verdens ca. to<br />
milliarder fattigbønder som i hovedsak<br />
lever av <strong>det</strong> de klarer å dyrke sjøl, men en<br />
som i tillegg desperat leter etter attåtnæringer<br />
for å skaffe penger til investeringer og<br />
ekstra mat. Du møter dem på ferie med<br />
«special price for you», som tiggere eller i<br />
TV-reportasjene om hungersnød. De har<br />
ikke kjøpekraft og får ikke lønnsarbeid<br />
fordi kapitalismen har ikke bruk for dem.<br />
Kapitalismen hiver dem bokstavelig talt på<br />
søppeldynga, lar de sulte hjemme, eller få<br />
prøve lykken i slummen rundt storbyene.<br />
Det som interesserer kapitalismen er ressursene<br />
i områ<strong>det</strong>, der store internasjonale<br />
selskaper allierer seg med lokale landeiere<br />
og føydalherrer for å få kloa i verdiene.<br />
Samtidig er <strong>det</strong> et poeng at denne massen<br />
av fattigbønder er en hendig «reservearmé»<br />
som kan bidra til å holde lønningene nede<br />
der hvor <strong>det</strong> fins kapitalistisk produksjon.<br />
At reproduksjon av arbeidskraften foregår<br />
på landsbygda og i stor grad er familiens<br />
ansvar holder også lønna nede.<br />
Det var mot føydalherrer folkekrigen<br />
[vi sier tidligere borgerkrig] i Rolpa startet.<br />
<strong>Her</strong> oppe i Ota var <strong>det</strong> skogseierne som<br />
var utsugerne. De bodde i Katmandu og<br />
hadde fått områ<strong>det</strong> som skatteland av kongen.<br />
All bruk av skogen var avgiftsbelagt<br />
for bøndene og slik ble <strong>det</strong> lille overskud<strong>det</strong><br />
som fantes tatt. Eiernes skogsvoktere var<br />
innkrevere. Opprøret startet med politiet<br />
ble mobilisert etter at skogsvokterne ble<br />
jaget vekk av opprørske bønder. Som svar<br />
samlet 2 000 bønder seg og jaget også vekk<br />
politiet og brant ned politistasjonen. Med<br />
andre ord en historie som likner mer på <strong>det</strong><br />
vi leser om i Robin Hood enn noe vi kan<br />
sammenligne med i Norge.<br />
Nå driver bøndene skogen som allmenning<br />
og de gamle skogseierne har ikke turt<br />
å prøve seg. De godt organiserte fattigbøn-<br />
16 rødT! Nr. 3A – 2010 NEPAL<br />
dene i Ota har kommet godt i gang med å<br />
skape seg en framtid. De har startet på fire<br />
grunnleggende moderniseringsoppgaver:<br />
vei, strøm, skoler og helsestell. Det som<br />
gjen<strong>står</strong> er å utvikle næringsvirksomhet.<br />
Som kollektiv kan de klare <strong>det</strong>, for eksempel<br />
gjennom geiteoppdrett i stor stil for salg<br />
lenger unna enn nabolandsbyene? Skrenter<br />
med gras har de nok av, kanskje felles allmenningssag?<br />
Nå tas skog bare ut til lokal<br />
bruk og grovplanken sages med håndkraft<br />
på langs. En sag kunne gitt inntekter som<br />
kunne bidra til mer moderne landbruksdrift<br />
og gitt nye arbeidsplasser. Flere kraftverk i<br />
elvene? Mineraler i fjellet? Medisinplanter<br />
blant de mange spesielle vekstene i områ<strong>det</strong>?<br />
Dette er tanker jeg gjør meg om<br />
hvordan befolkningen i Ota kan få til en<br />
modernisering i felleskap, slik at ingen jages<br />
fra gård og grunn, men hvor alle bidrar<br />
med sitt overskudd, slik de kinesiske folkekommunene<br />
la grunnlaget for Kinas økonomiske<br />
vekst.<br />
Alternativet er skremmende. Med skogseierne<br />
tilbake ved makten er <strong>det</strong> slutt. Da<br />
går overskud<strong>det</strong> ut av Ota igjen, og livet vil<br />
falle tilbake til førrevolusjonære tilstander.<br />
Skog og mineralrettigheter vil bli solgt til<br />
utenlandske selskaper hvis <strong>det</strong> ligger penger<br />
i <strong>det</strong>. Sulten vil komme og fattigbøndene<br />
vil måtte velge mellom å prøve å leve med<br />
den, eller flytte til byslum.<br />
Dette handler den nepalske revolusjonen<br />
om. Selv om maoistene vant valget, så har<br />
partier som forsvarer føydalherrene mandater<br />
nok til å blokkere en ny grunnlov.<br />
Og hele <strong>det</strong> gamle maktsystemet som den<br />
avsatte kongen utviklet sitter i sine maktposisjoner,<br />
fra hærstaben, via politiet til rettsvesenet<br />
og sivilt statsapparat. I tillegg har<br />
de sterke støttespillere i stormaktene India<br />
og USA.<br />
Hvordan <strong>det</strong> vil gå? Ingen vet, men for<br />
fattigbøndene <strong>står</strong> <strong>det</strong> om livsgrunnlaget.<br />
Foto: <strong>Andreas</strong> <strong>Tolf</strong> <strong>Tolf</strong>sen<br />
rødT! Nr. 3 – 2010 17 NEPAL