de gir barn en fremtid - Norske Kvinners Sanitetsforening
de gir barn en fremtid - Norske Kvinners Sanitetsforening
de gir barn en fremtid - Norske Kvinners Sanitetsforening
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
INtervJUet HiL<strong>de</strong> CHarLotte soLHeiM<br />
Nytt LIv: For mange år si<strong>de</strong>n valgte Hil<strong>de</strong> Charlotte Solheim å bryte ut av et vol<strong>de</strong>lig forhold. Hun forteller sin historie i håp om å kunne inspirere andre voldsofre<br />
til å gi seg selv et nytt liv. – <strong>de</strong>t er <strong>en</strong> m<strong>en</strong>neskerett å våkne opp trygg og glad, un<strong>de</strong>rstreker Solheim.<br />
inn med morsmelk<strong>en</strong>, sier Solheim<br />
og ler.<br />
Selv meldte hun seg inn i AUF som<br />
15-åring. <strong>de</strong>t første medlemskortet fikk<br />
hun overrakt av davær<strong>en</strong><strong>de</strong> AUF-le<strong>de</strong>r,<br />
J<strong>en</strong>s Stolt<strong>en</strong>berg.<br />
– <strong>de</strong>t var veldig stas. Ti<strong>de</strong>n i AUF ga<br />
meg også et unikt innblikk i politikk og<br />
samfunnsliv. når jeg møter ungdom, er<br />
jeg alltid i interessert i å høre om hva <strong>de</strong><br />
er opptatt av utover sitt eget liv, sitt eget<br />
utse<strong>en</strong><strong>de</strong>, eller sin eg<strong>en</strong> skolegang. Jeg<br />
utfordrer <strong>de</strong>m ofte på samfunns<strong>en</strong>gasjem<strong>en</strong>t.<br />
<strong>de</strong>t er <strong>de</strong>t mest giv<strong>en</strong><strong>de</strong> man kan<br />
drive med, fordi <strong>de</strong>t gjør <strong>de</strong>g til et klokere,<br />
rikere og mer ressurssterkt m<strong>en</strong>neske,<br />
sier Solheim.<br />
<strong>de</strong>tte er noe av grunn<strong>en</strong> til at hun selv<br />
valgte å takke ja til å være rød knappambassadør.<br />
H<strong>en</strong>nes åp<strong>en</strong>het har utløst<br />
et stort <strong>en</strong>gasjem<strong>en</strong>t, og Solheim har fått<br />
svært mange tilbakemeldinger fra m<strong>en</strong>n<br />
og kvinner, som selv har vært utsatt for<br />
vold, eller som kj<strong>en</strong>ner no<strong>en</strong> i <strong>en</strong> vol<strong>de</strong>lig<br />
relasjon.<br />
– <strong>en</strong>kelte av <strong>de</strong> som har tatt kontakt,<br />
har aldri fortalt om sine opplevelser<br />
tidligere. Slikt gjør inntrykk. Mitt råd til<br />
alle som lever med vold eller har hatt<br />
slike opplevelser: Bryt stillhet<strong>en</strong>! Snakk<br />
med no<strong>en</strong>. <strong>de</strong>t å finne et trygt rom hvor du<br />
kan fortelle om <strong>de</strong>t du har opplevd er et<br />
nødv<strong>en</strong>dig skritt for å mobilisere <strong>de</strong><br />
ressurs<strong>en</strong>e som finnes rundt <strong>de</strong>g, av<br />
v<strong>en</strong>ner, familie og kolleger.<br />
Flere av <strong>de</strong> som har kontaktet Solheim,<br />
er ikke selv voldsofre, m<strong>en</strong> kj<strong>en</strong>ner no<strong>en</strong><br />
som lever i vol<strong>de</strong>lige forhold.<br />
– Mange jeg har snakket med, mist<strong>en</strong>ker<br />
at no<strong>en</strong> <strong>de</strong> kj<strong>en</strong>ner lever med vold. <strong>de</strong>t er<br />
vanskelig å hjelpe no<strong>en</strong> som ikke ønsker å<br />
hjelpe seg selv. i slike tilfeller t<strong>en</strong>ker jeg<br />
at man likevel kan ta ansvar som medm<strong>en</strong>neske.<br />
Vis at du bryr <strong>de</strong>g, og vær til<br />
ste<strong>de</strong> og møt <strong>de</strong>tte på <strong>en</strong> skikkelig måte<br />
hvis <strong>de</strong>n andre ønsker å snakke om <strong>de</strong>t,<br />
sier Solheim.<br />
Solheim minner om at vol<strong>de</strong>lige<br />
relasjoner, <strong>en</strong>t<strong>en</strong> <strong>de</strong>t er snakk om fysisk<br />
eller psykisk vold, er noe som kan ramme<br />
alle. ing<strong>en</strong> fortj<strong>en</strong>er å ha <strong>de</strong>t slik. Likevel<br />
skyl<strong>de</strong>r mange voldsofre på seg selv for at<br />
<strong>de</strong> har havnet i <strong>en</strong> slik situasjon.<br />
– Jeg er motstan<strong>de</strong>r mot å plassere<br />
folk i offerroll<strong>en</strong>, i <strong>de</strong>n forstand at <strong>de</strong><br />
forblir et offer. Å klare å gå vi<strong>de</strong>re er et<br />
avgjør<strong>en</strong><strong>de</strong> skritt for å sikre livskvalitet<strong>en</strong>.<br />
Jeg t<strong>en</strong>ker at <strong>de</strong>tte var noe som skjed<strong>de</strong><br />
med meg, og at <strong>de</strong>t kan skje med alle. <strong>de</strong>t<br />
var uakseptabelt, og <strong>de</strong>t var ikke min<br />
skyld. M<strong>en</strong> uhell kan skje, eller man kan<br />
ha uflaks, og man kan velge å gå vi<strong>de</strong>re.<br />
Jeg er ikke flinkere <strong>en</strong>n andre. Mitt ønske<br />
er at min historie kan få andre til å ta tak i<br />
sin eg<strong>en</strong> situasjon, sier hun.<br />
Hun legger til:<br />
– Jeg var ikke utsatt for <strong>de</strong>n groveste<br />
vol<strong>de</strong>n. Jeg ble ikke mishandlet hver dag.<br />
<strong>de</strong>t var snakk om <strong>en</strong>kelth<strong>en</strong><strong>de</strong>lser.<br />
i tillegg var han kontroller<strong>en</strong><strong>de</strong> og sjalu. Å<br />
leve i et slikt forhold kan likevel være så<br />
ille at <strong>de</strong>t føles som om livet ikke er verdt<br />
å leve. Sånn skal <strong>de</strong>t ikke være. <strong>de</strong>t er <strong>en</strong><br />
m<strong>en</strong>neskerett å kunne våkne opp og føle<br />
seg glad og trygg.<br />
provoser<strong>en</strong><strong>de</strong><br />
ifølge tall fra Barne-, likestillings- og<br />
prOvOsert: Hil<strong>de</strong> Charlotte Solheim har i flere år vært styremedlem i stiftels<strong>en</strong> reform (ressurss<strong>en</strong>ter<br />
for m<strong>en</strong>n). – Vi har <strong>en</strong> kø av m<strong>en</strong>n som vil gå på sinnemestringskurs, m<strong>en</strong> som ikke får plass. <strong>de</strong>t er provoser<strong>en</strong><strong>de</strong><br />
å t<strong>en</strong>ke på, sier hun.<br />
inklu<strong>de</strong>rings<strong>de</strong>partem<strong>en</strong>tet kommer hver<br />
fjer<strong>de</strong> kvinne i norge å oppleve vold i<br />
nære relasjoner. <strong>en</strong> av ti opplever å bli<br />
utsatt for grov vold.<br />
Mellom 1992 og 2011 had<strong>de</strong> nærmere<br />
50.000 kvinner og over 35.000 <strong>barn</strong> hatt et<br />
opphold på et krises<strong>en</strong>ter. rød knappaksjon<strong>en</strong><br />
ønsker å rette søkelyset mot at<br />
vold mot kvinner ikke er et kvinneproblem<br />
– <strong>de</strong>t er et m<strong>en</strong>neskerettsproblem, et<br />
<strong>de</strong>mokratisk problem, et likestillingsproblem,<br />
et kriminalitetsproblem og et<br />
helseproblem.<br />
rød knapp-aksjon<strong>en</strong> har fått stor<br />
oppmerksomhet etter at <strong>de</strong>n ble lansert<br />
i januar i år. <strong>de</strong> fire hull<strong>en</strong>e i <strong>de</strong>n rø<strong>de</strong><br />
knapp<strong>en</strong> symboliserer fire områ<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t er<br />
spesielt viktig å rette oppmerksomhet<strong>en</strong><br />
mot: rettigheter, hjelpetilbud, forebygging<br />
og forskning. <strong>de</strong> som bærer <strong>de</strong>n rø<strong>de</strong><br />
knapp<strong>en</strong> bidrar til å vise at vold mot<br />
kvinner aldri aksepteres, og at <strong>de</strong>t ikke<br />
«Jeg t<strong>en</strong>ker at <strong>de</strong>tte var noe som skjed<strong>de</strong><br />
med meg, og at <strong>de</strong>t kan skje med alle».<br />
HIl<strong>de</strong> CHArlOtte SOlHeIM<br />
skal ties ihjel. norske kvinners<br />
Sanitetsfor<strong>en</strong>ing (n.k.S.) står bak rød<br />
knapp-kampanj<strong>en</strong> i samarbeid med syv<br />
andre organisasjoner: <strong>de</strong>n norske kirke,<br />
islamsk råd, reform (ressurss<strong>en</strong>ter for<br />
m<strong>en</strong>n), krises<strong>en</strong>tersekretariatet, Virke,<br />
Juridisk rådgivning for kvinner (JUrk) og<br />
P<strong>en</strong>sjonsistforbun<strong>de</strong>t.<br />
<strong>de</strong>tte året er Solheim <strong>en</strong> av flere<br />
profilerte kvinner, som går i bresj<strong>en</strong><br />
for rød knapp-kampanj<strong>en</strong>. i blogg<strong>en</strong><br />
sin skriver hun åp<strong>en</strong>hjertig om sitt<br />
<strong>en</strong>gasjem<strong>en</strong>t:<br />
«Jeg har brukt min <strong>de</strong>ltakelse i rød<br />
knapp og min historie til å ta et oppgjør<br />
med <strong>de</strong>t å hol<strong>de</strong> på fasa<strong>de</strong>n for <strong>en</strong>hver<br />
pris, når du eg<strong>en</strong>tlig har <strong>de</strong>t helt forfer<strong>de</strong>lig.<br />
«Fallet» fra hus, fine ferier og <strong>de</strong>t<br />
såkalte perfekte liv er ikke så stort. <strong>de</strong>t<br />
finnes hjelp, og <strong>de</strong>t er faktisk mulig å<br />
starte på nytt. V<strong>en</strong>ner og familie er <strong>de</strong>r, vi<br />
må bare la <strong>de</strong>m få lov. <strong>de</strong>t er ikke min<br />
skyld at jeg ble utsatt for vold».<br />
– ing<strong>en</strong> ønsker å fremstå som ressurssvak,<br />
eller som <strong>en</strong> som ikke mestrer livet<br />
sitt. Vi må ta et oppgjør med <strong>de</strong>n skamm<strong>en</strong><br />
og skyldfølels<strong>en</strong>, som mange<br />
voldsofre bærer på. Å være ty<strong>de</strong>lig på at<br />
vold er uakseptabelt er noe alle kan bidra<br />
med, selv om man ikke er et offer selv,<br />
sier hun.<br />
20 Fredrikke nr. 2 / 13 Fredrikke nr. 2 / 13 21