pdf-format - Kommunerevisoren
pdf-format - Kommunerevisoren
pdf-format - Kommunerevisoren
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Les mer om:<br />
Kommunale foretak<br />
Etikk<br />
Descartes<br />
<strong>Kommunerevisoren</strong><br />
NKRF Tidsskrift • Nr 6 • 2008 63. årgang<br />
www.nkrf.no
2<br />
F O R B U N D S L E D E R E N<br />
<strong>Kommunerevisoren</strong> har ved en rekke anledninger<br />
hatt artikler om etikk og etiske retningslinjer<br />
som tema, og det er positivt at det<br />
nå er gjennomført forvaltningsrevisjoner om<br />
temaet i mange kommuner. Rogaland Revisjon<br />
IKS har nylig gjennomført en slik forvaltningsrevisjon<br />
i Rogaland fylkeskommune<br />
og bykommunene Stavanger og Sandnes.<br />
Undersøkelsen viser generelt at kommunene<br />
i mange år har hatt regelverk hvor etikk har<br />
inngått. Disse støtter opp under sentrale verdier<br />
i kommunene, og det er høy fokus på<br />
yrkesetiske retningslinjer. Samtidig oppleves<br />
ikke de etiske retningslinjene som relevante<br />
for de etiske problemstillingene ansatte står<br />
overfor, og undersøkelsen viser at kjennskapen<br />
til de etiske retningslinjene totalt sett<br />
KOMMUNEREVISOREN 6/08<br />
… har ordet<br />
ikke er gode nok. Det er mange kommuner<br />
som nå har utarbeidet og implementert eller<br />
revidert egne etiske retningslinjer, og flere<br />
undersøkelser viser det samme resultat at<br />
retningslinjene ofte ikke oppfattes som relevante<br />
nok.<br />
Undersøkelsen til Rogaland Revisjon IKS viser<br />
at manglende varsling av brudd på etiske<br />
retningslinjer i hovedsak skyldes mangel på<br />
kjennskap til fremgangsmåte og skjematikk,<br />
men at det også skyldes frykt for represalier<br />
og en kultur for å skjule kritikkverdige forhold.<br />
Dette er alvorlige funn, og viser ytterligere<br />
behov for bedre varslingsrutiner og videre<br />
utvikling av en god og mer åpen kultur i<br />
kommunene. Det viser samtidig at det er viktig<br />
med grundige forvaltningsrevisjoner om<br />
etikk og varsling, for de vil være til nytte for<br />
kommunene i det videre arbeidet med disse<br />
temaene.<br />
Statsråd Magnhild Meltveit Kleppa har nå<br />
sendt forslag om innstramminger i regelverket<br />
som styrer kommuners og fylkeskommuners<br />
finansforvaltning, på høring. Målet er at<br />
de nye reglene skal bidra til en fornuftig finansforvaltning<br />
i alle landets kommuner, og<br />
samtidig at lokalpolitikere blir bevisst det ansvaret<br />
de har for å forvalte fellesskapets penger<br />
på best mulig måte. Forslaget vil kunne<br />
bidra til å styrke både den administrative og<br />
politiske bevisstheten gjennom flere av de<br />
foreslåtte tiltak:<br />
• det skal utarbeides og vedtas eget finansreglement<br />
minst én gang i hver valgperiode<br />
• strammere praksis ved at kommunenes<br />
og fylkeskommunenes forvaltning må<br />
samsvare med egen kunnskap om finans<br />
• kravene til rapportering til kommunestyret<br />
og fylkestinget styrkes<br />
• kravet til risikovurdering og risikohåndtering<br />
styrkes<br />
• tydeligere ansvarsdeling mellom politikere<br />
og administrasjonen, og krav om rapportering<br />
til kommunestyret.<br />
Dette blir en svært viktig forskrift for våre<br />
medlemmer og oppdragsgivere i kommunene,<br />
og vi arbeider nå med forbundets høringssvar<br />
til forslaget.<br />
Etter at det omtalte høringsforslaget ble sendt<br />
ut kom finanskrisen og den underliggende<br />
økonomiske krisen også til Norge. Dette vil<br />
berøre kommunene i betydelig grad fremover,<br />
og naturlig nok også ha stor innvirkning for<br />
oss som arbeider med revisjon av kommunal<br />
virksomhet. Ved å se disse utfordringene<br />
i sammenheng med den såkalte TERRAsaken<br />
er det viktig å ha ekstra oppmerksomhet<br />
på kommunenes finansielle virksomhet.<br />
Jeg regner med at i de vurderinger av risiko<br />
og vesentlighet som er grunnlag for planlegging<br />
av forvaltningsrevisjon, blir kommunenes<br />
finansforvaltning særlig vurdert med<br />
bakgrunn i hendelsene det siste året.<br />
Når dette leses har vi nettopp avsluttet den<br />
andre store nasjonale fagkonferanse i ”Offentlig<br />
Revisjon” på Gardermoen, et arrangement<br />
i samarbeid med Riksrevisjonen og<br />
Norges Interne Revisorers Forening (NIRF).<br />
Denne konferansen er et viktig bidrag til<br />
nettverksbygging, kunnskapsdeling og kompetanseheving<br />
på tvers av de ulike fagmiljøene<br />
som arbeider med revisjon av offentlig<br />
virksomhet. Det å revidere offentlig virksomhet<br />
er noe særegent i forhold til privat sektor,<br />
blant annet fordi vi arbeider med revisjon av<br />
politisk styrte organisasjoner og fordi målene<br />
for offentlig virksomhet som regel er mangeartede.<br />
Kjennskapen til politiske organer<br />
og de mål og midler som de drives etter, er<br />
en særskilt kompetanse som gir oss felles<br />
grunnlag for innholdet i offentlig revisjon.<br />
Per Olav Nilsen<br />
styreleder
25 år siden . . .<br />
Av Torbjørn Olsen<br />
I 1983 var revisjonsdirektør i Oslo, Annar Fængsrud, formann<br />
i NKRFs styre. Med seg i arbeidsutvalget hadde han<br />
fylkesrevisor i Østfold, Gunnar Heidenstrøm, som varaformann,<br />
kommunerevisor i Sandefjord, Bjørn Barth, som kasserer<br />
og hovedrevisor ved kommunerevisjonen i Oslo, Leif<br />
Aarebrot, som sekretær.<br />
På kursområdet var det edbkurs som dominerte. Plansjef<br />
Reidar Enger ved Oslo kommunerevisjon hadde holdt foredrag<br />
på området i to fylkesforeninger og konkluderte i bladet:<br />
”Revisor bør sørge for å komme med i de organer som foretar<br />
vurdering og valg av edbløsning for kommunen. Revisors<br />
fremste oppgave i et slikt organ blir å påse at de interne<br />
kontroller blir vurdert og tatt hensyn til før valg av løsning.<br />
– Hvis det etter revisors totalvurdering ikke blir etablert tilfredsstillende<br />
intern kontroll, må revisor søke å påvirke intern<br />
kontroll, men samtidig kompensere den manglende interne<br />
kontroll med sine egne revisjonshandlinger.”<br />
En annen som holdt kurs var registrert revisor Halvard Kleven<br />
fra Nes Prestegjelds Sparebank. Han hadde vært i Trondheim<br />
og fordratt om revisjonsplanlegging. Inge Storås var<br />
en takknemlig deltaker.<br />
Norske Kommuners Sentralforbund hadde oppnevnt et utvalg<br />
for utredning av revisors rolle i kommuner og fylkeskommuner.<br />
Det besto av:<br />
tekstilingeniør Hans Petter Magnus (formann)<br />
ordfører Per Ramsli<br />
fylkesrådmann Sverre Pettersen<br />
rådmann Peder Totland<br />
revisjonsdirektør Annar Fængsrud (NKRF repr.)<br />
distriktsrevisor Magne Haugland (Norsk Kommuneforbund)<br />
Adm. dir. Arne Rødskog skulle representere NKS og konsulent<br />
Svein Furum skulle være utvalgets sekretær.<br />
På arbeidsutvalgets møte i september opplyste formannen at<br />
Sentralkontoret for folkeregistrering hadde anmodet forbundet<br />
om en uttalelse m.h.t. eventuelt behov for et register for<br />
trossamfunn. Styret kom til at det ikke var noe påtakelig<br />
behov for et slikt register.<br />
Ellers hadde Arild Lohne blitt gjenvalgt som styremedlem i<br />
Vestfold Kommunerevisorers Forening, mens Helge Myhre<br />
ble innvalgt som nytt medlem i valgkomiteen i samme forening.<br />
I N N H O L D<br />
Lederen har ordet ....................................................... 2<br />
<strong>Kommunerevisoren</strong> for 25 år siden ................ 3<br />
Etiske retningslinjer på plass:<br />
Det er nå jobben begynner<br />
av Lin Helliesen, forvaltningsrevisor, Rogaland Revisjon IKS .... 4<br />
Kommunale foretak<br />
av Ole Rødal, Molde kommune ................................................ 6<br />
Aktulle kurs ..................................................................... 7<br />
Styrket fokus på metodikk<br />
ved bruk av Descartes<br />
av Trond Rønning, Hedmark Revisjon IKS ................................ 9<br />
Hva skjer ........................................................................... 12<br />
Ugildhet i samband med plan<br />
for forvaltningsrevisjon<br />
av Bernt Frydenberg, Juridisk rådgiver NKRF .......................... 14<br />
Uavhengighet<br />
av Trond Rønning, Hedmark Revisjon IKS ................................ 15<br />
NKRFs samling for<br />
kontrollutvalgs sekretærer 2008<br />
av Kontrollutvalgskomiteen ...................................................... 16<br />
Konkurranse ................................................................... 18<br />
Avskjedsgave til<br />
Ole Kristian Rogndokken ....................................... 18<br />
Oversikt over fagartikler i<br />
<strong>Kommunerevisoren</strong> 2008 ....................................... 19<br />
Nytt om navn ............................................................... 20<br />
Vi presenterer<br />
Buskerud kommunerevisorforening .............. 22<br />
Et lite stykke Norge ................................................. 23<br />
Forsidebilde: "Kommunale foretak"<br />
Foto: Bjarne Dyrnes<br />
KOMMUNEREVISOREN 6/08<br />
3
4<br />
Av forvaltningsrevisor Lin Helliesen,<br />
Rogaland Revisjon IKS<br />
Bakgrunn og formål<br />
Etikk har vært tema i en rekke artikler i <strong>Kommunerevisoren</strong>.<br />
Vår motivasjon for å bringe<br />
temaet opp denne gang, er at Rogaland Revisjon<br />
IKS på oppdrag fra kontrollutvalgene<br />
nylig har gjennomført tre parallelle forvaltningsrevisjoner<br />
om etikk i Stavanger kommune,<br />
Sandnes kommune og Rogaland fylkeskommune.<br />
Et hoved<br />
formål med prosjektene<br />
var å gjennomgå status<br />
for kommunenes arbeid<br />
med å forankre og sikre<br />
gode etiske holdninger<br />
og handlinger i organisasjonen.<br />
Vi så nærmere<br />
på utformingen av etiske<br />
retningslinjer og varslingsrutiner,<br />
på prosesser<br />
knyttet til utvikling og<br />
etterlevelse av disse styringsdokumentene,<br />
og på<br />
varslingskulturen. Resultatene fra undersøkelsene<br />
bekrefter flere av de tendensene andre<br />
forvaltningsrevisjoner og forskningsprosjekter<br />
har påpekt. Samtidig gir de på enkelte<br />
områder et ganske annet bilde.<br />
Et hovedformål med<br />
prosjektene var å<br />
gjennomgå status for<br />
kommunenes arbeid<br />
med å forankre og<br />
sikre gode etiske holdninger<br />
og handlinger i<br />
organisasjonen.<br />
F O R V A L T N I N G S R E V I S J O N<br />
Oppsummering<br />
De tre undersøkte kommunene deler følgende<br />
hovedtrekk:<br />
• Kjennskapen til de etiske retningslinjene<br />
er jevnt over moderat til lav, og mange<br />
respondenter opplever innholdet i retningslinjene<br />
ikke å være relevant for deres<br />
arbeids situasjon<br />
• Hovedbildet av respondentenes egne observasjoner<br />
på 20 etiske risikopunkter viser<br />
at brudd forekommer i liten grad. De<br />
KOMMUNEREVISOREN 6/08<br />
Etiske retningslinjer på plass:<br />
Det er nå jobben begynner<br />
En omfattende etikkundersøkelse i fylkeskommunen og to store bykommuner i Rogaland viser et<br />
stort engasjement for etiske problemstillinger blant de ansatte. Kommunene er godt i gang med<br />
viktige prosesser, men har utfordringer i forhold til å sikre systematikk i arbeidet med etikken slik<br />
den opptrer i de ulike delene av organisasjonen, samt å videreutvikle varslingssystemer og -kultur.<br />
Jobben er ikke gjort med de etiske retningslinjene på plass. Det er nå den begynner.<br />
største etiske risikoområdene er imidlertid<br />
knyttet til brudd på yrkesetiske normer<br />
og retningslinjer, brudd på taushetsplikt,<br />
mobbing og habilitet. Et flertall av disse<br />
er knapt nok omtalt i kommunenes etiske<br />
retningslinjer<br />
• Respondentene uttrykker jevnt over et<br />
stort engasjement for etiske problemstillinger<br />
på sin arbeidsplass. Diskusjoner<br />
om etisk vanskelige problemstillinger er<br />
en hovedkilde til etisk bevissthet og kompetanse,<br />
og et tiltak respondentene selv<br />
mener er svært viktig<br />
• En hovedårsak til at ansatte ikke varsler,<br />
oppgis av respondentene å være manglende<br />
kjennskap til fremgangsmåte og skjematikk.<br />
De peker imidlertid også på frykt<br />
for represalier og en kultur for å skjule<br />
etisk kritikkverdige forhold som mulige<br />
forklaringer<br />
Metodisk tilnærming<br />
En kombinasjon av flere datainnsamlingsmetoder<br />
ble anvendt i undersøkelsen. Vi<br />
gjennomførte parallelle webbaserte spørreundersøkelser<br />
i de tre kommunene, med<br />
bruk av samme spørreskjema. Spørreskjema<br />
ble sendt til alle ansatte med egne epostadresser,<br />
og ga totalt 3500 svar blant over 12000<br />
ansatte i de tre kommunene. I tillegg har vi<br />
gjennomført fellesmøter med kommuneledelsen<br />
i hver kommune/fylkeskommunen og<br />
personlige intervjuer med en rekke virksomhetsledere,<br />
hovedtillitsvalgte og hovedverneombud.<br />
Gjennom intervjuene med virksomhetslederne<br />
fikk vi nærmere kjennskap til<br />
hvordan de jobber med etikk og hvilke etiske<br />
dilemma ansatte er opptatt av innenfor de<br />
ulike tjenesteområdene.<br />
Utgangspunktet for kommunene<br />
Kommunene i undersøkelsen har i mange år<br />
hatt regelverk hvor etikk har inngått, og har<br />
bygget opp sentrale verdier som støtter dette.<br />
På tidspunktet for denne undersøkelsen forelå<br />
egne etiske retningslinjer for alle tre, mens<br />
varslingsrutiner kun var vedtatt for en av<br />
dem. Samtlige tre kommuner var imidlertid i<br />
gang med en prosess for etablering av rutiner<br />
og/eller systemer for varsling. Blant de tiltakene<br />
kommunene har gjennomført for å øke<br />
etisk bevissthet og kompetanse hos de ansatte,<br />
finner vi gjennomgang av kommunens<br />
styringsdokumenter og rutiner med fokus på<br />
etiske risikoområder, samt lederutviklingsprogram<br />
og seminarer for sentral ledelse og<br />
virksomhetsledere med etikk, verdier og varsling<br />
som tema. I én av kommunene har man<br />
sågar etablert en egen ”korrupsjonsgruppe”,<br />
som har et spesielt ansvar for dette arbeidet.<br />
Undersøkelsene viser at de tre kommunene<br />
i stor grad har de samme utfordringene i<br />
etikkarbeidet, både når det gjelder risikoområder<br />
og det å finne en hensiktsmessig måte<br />
å tilnærme seg disse på.<br />
Hovedtrekk<br />
I <strong>Kommunerevisoren</strong> nr. 3/2008 oppsummerer<br />
Anna Ølnes funnene fra tre forvaltningsrevisjoner<br />
i MidtNorge. Ett av hovedpunktene<br />
her er at ansatte jevnt over har lite<br />
kjennskap til at det finnes etiske retningslinjer<br />
i kommunen. Vår undersøkelse bekrefter<br />
at mange ansatte har liten kjennskap til<br />
kommunens vedtatte dokumenter som omhandler<br />
verdier og etiske retningslinjer. Noe<br />
av forklaringen kan ligge i at retningslinjene
er lite tilgjengelige for de ansatte. Felles for<br />
våre tre kommuner er at retningslinjene er<br />
lite synlige på intranettsidene, særlig for dem<br />
som ikke kjenner strukturen her. Mange ansatte<br />
har dessuten ikke jevnlig tilgang til PC<br />
eller arbeidsstasjon, og således heller ikke til<br />
intra nettet. Særlig gjelder dette fagarbeidere<br />
og assistenter, samt et betydelig antall personer<br />
som jobber med barn og unge, og helse<br />
og sosial, pleie og omsorgstjenester. (Her<br />
kan skytes inn at heller ikke vår undersøkelse<br />
i tilstrekkelig grad nådde fram til alle disse<br />
ansatte.) Samtidig ser vi i at informasjon på<br />
kommunens nettsider er det tiltaket respondentene<br />
mener er viktigst for å få økt etisk<br />
bevissthet og kompetanse.<br />
Ut fra respondentenes observasjoner på egen<br />
arbeidsplass det siste året, framtrer følgende<br />
etiske risikoområder som de klart største i<br />
samtlige tre kommuner (rekkefølgen kan<br />
variere noe):<br />
• Brudd på yrkesetiske normer eller retningslinjer,<br />
særlig knyttet til kontakten<br />
med brukerne<br />
• Brudd på taushetsplikt<br />
• Habilitetsspørsmål (verv, gaver, sosiale<br />
forbindelser o.a.)<br />
• Trakassering, mobbing eller diskriminering<br />
(kjønn, rase, religion el.a.)<br />
Av disse fire risikoområdene er det kun habilitet<br />
som omtales i noen særlig grad i kommunenes<br />
etiske retningslinjer. Etiske retningslinjer<br />
skal gi føringer for hva som er<br />
akseptabel adferd i organisasjonen, men vil<br />
av praktiske årsaker ikke kunne favne mer<br />
enn en svært liten del av de etiske problemstillinger<br />
ansatte kan stå overfor. Undersøkelsen<br />
vår viser, i likhet med forvaltningsrevisjonene<br />
i MidtNorge, at et flertall av respondentene<br />
er mest opptatt av og opplever størst<br />
risiko knyttet til områder som de undersøkte<br />
kommunene knapt har berørt i sine etiske<br />
retningslinjer. Særlig opplever respondenter<br />
som jobber innen tjenester med tett brukerkontakt,<br />
det vil si tjenester knyttet til barn<br />
og unge, helse og sosial, pleie og omsorg, at<br />
retningslinjene i liten grad retter seg mot de<br />
mer relasjonelle problemstillingene de selv<br />
møter i arbeidshverdagen. De opplever at det<br />
er for stort fokus på økonomiske forhold og<br />
det Ølnes omtaler som ”smøring og korrupsjon”.<br />
For svært mange ansatte dreier etikk<br />
seg mest om å gi brukerne et tjenestetilbud<br />
med god kvalitet og respektfull behandling i<br />
et åpent og tillitsfullt arbeidsmiljø. De etiske<br />
dilemmaene opptrer særlig i møtet med<br />
brukerne og i skvisen mellom ambisjoner og<br />
ressursmessige begrensninger. Lovverk for<br />
de ulike fagområdene gir etiske føringer, og<br />
mange ansatte er kjent med yrkesetiske retningslinjer<br />
gjennom sin utdanning.<br />
At diskusjoner rundt etikk og etiske problemstillinger<br />
er nærmest fraværende i de<br />
ulike virksomhetene i kommunen, slik de<br />
tre forvaltningsrevisjonene i MidtNorge viser,<br />
stemmer ikke med vårt inntrykk fra Rogaland.<br />
Snarere tvert i mot. Undersøkelsene<br />
synliggjør at selv om kjennskapen til de vedtatte<br />
styringsdokumentene jevnt over er lav,<br />
har mange ansatte et stort engasjement for<br />
etiske problemstillinger knyttet til sitt fag og<br />
tjenesteområde, og at det nettopp er gjennom<br />
diskusjoner et klart flertall av de ansatte faktisk<br />
får sin kunnskap om etikk. Ikke minst<br />
gjelder dette innen sektorer der de ansatte<br />
jobber i nær kontakt med brukerne. Etikkens<br />
kjerne ligger nettopp i samhandlingen<br />
og omsorgen mellom mennesker, og dette<br />
samspillet vil ikke fungere godt uten et sett<br />
felles adferdsnormer eller ”spilleregler”. Diskusjoner<br />
om etiske problemstillinger er også<br />
noe de ansatte mener er svært viktig, og i stor<br />
grad selv tar initiativ til. Resultatene tyder<br />
imidlertid på at kommunene har et stykke<br />
igjen når det gjelder å få satt diskusjonene i<br />
system, for målrettet bevisstgjøring av de ansatte<br />
– på alle nivåer.<br />
Noen utfordringer gjelder enkelte tjenesteområder<br />
i større grad enn andre. Teknisk<br />
sektor er blant kommunens største innkjøpere,<br />
og således særlig eksponert for de problemstillingene<br />
de etiske retningslinjene er<br />
konsentrert rundt. Like fullt ser vi at respondenter<br />
innen denne sektoren totalt sett oppgir<br />
lavere kjennskap til de etiske retningslinjene,<br />
og har mindre fokus på etiske problemstillinger<br />
og etisk kompetanseheving enn de øvrige.<br />
Dette til tross for at bransjen historisk sett er<br />
belastet med en rekke etisk kritikkverdige forhold.<br />
Varslingskulturen i kommunene viser seg å<br />
være god nok til at mange velger å varsle om<br />
etisk kritikkverdige forhold. At nærmeste leder<br />
er den de fleste ønsker å henvende seg til<br />
i denne sammenheng, er positivt i forhold til<br />
ønsket om å håndtere sakene på lavest mulig<br />
nivå i organisasjonen. Flertallet av respondentene<br />
peker på manglende kjennskap til<br />
fremgangsmåte og skjematikk for varsling<br />
som en mulig årsak til at ansatte ikke ønsker<br />
å varsle om kritikkverdige forhold. Et stort<br />
flertall av de respondentene som har varslet,<br />
har selv ikke opplevd noen personlige, nega<br />
tive konsekvenser av varslingen. Likevel mener<br />
i snitt hver fjerde respondent at frykt for<br />
represalier kan være en årsak til at ansatte<br />
ville avstå fra å varsle. Varslingskulturen<br />
preges også av manglende<br />
reaksjoner og informasjon<br />
fra ledelsen på varslingssaker.<br />
Eventuelle personlige,<br />
negative konsekvenser for<br />
varsleren, har sterk signaleffekt<br />
i organisasjonen, og<br />
kan raskt svekke tilliten til<br />
ledelsen og varslingssystemet.<br />
Noen utfordringer<br />
gjelder enkelte<br />
tjeneste områder<br />
i større grad enn<br />
andre.<br />
Anbefalinger til kommunene<br />
På grunnlag av funnene i vår undersøkelse,<br />
har vi anbefalt kommunene å:<br />
• Synliggjøre kommunens etiske retningslinjer<br />
bedre på intranett og internett.<br />
• Utarbeide opplæringstiltak tilpasset behovene<br />
i de forskjellige fagmiljøene. Tiltakene<br />
bør særlig legge til rette for systematiske<br />
diskusjoner på arbeidsplassene<br />
• Iverksette tiltak som reduserer de mest<br />
rapporterte etikkbrudd, nemlig brudd<br />
på yrkesetiske normer og retningslinjer,<br />
brudd på taushetsplikt, habilitetsproblemer,<br />
og forekomsten av trakassering,<br />
mobbing og diskriminering<br />
• Ivareta varslerens behov for konfidensialitet,<br />
trygghet og kunnskap om resultatet av<br />
sitt varsel. Iverksette aktiviteter for å bygge<br />
opp tilliten til varslingssystemet og legge<br />
til rette for en god organisasjonskultur<br />
• Fortsette det gode forebyggende arbeidet i<br />
forhold til mislighetsrisiko, slik at kommunen<br />
ikke får oppleve korrupsjonsskandaler<br />
som enkelte andre har opplevd<br />
Avslutning<br />
Kommunene har klare utfordringer i forhold<br />
til å finne den rette formen på de etiske retningslinjene<br />
og å gjøre innholdet tilstrekkelig<br />
kjent i organisasjonen. Funnene kan<br />
antyde et behov for supplerende, etiske retningslinjer<br />
tilpasset de ulike tjeneste og fagområdene.<br />
Tillit mellom ledere og ansatte er<br />
viktig, og feiltrinn på alle ledernivåer – også<br />
politisk – har en sterk signaleffekt i organisasjonen<br />
og rammer mange. Evnen til selv å<br />
foreta etisk ”gode” refleksjoner er grunnleggende<br />
hos alle parter, og utvikles best gjennom<br />
praktisk dilemmatrening, en åpen drøfting<br />
av konkrete saker når slike oppstår, samt<br />
en ledelse som tydelig viser at den tar etikk på<br />
alvor. En systematikk i dette arbeidet er viktig<br />
for å sikre at flest mulig er rustet til å ta gode<br />
beslutninger i en hektisk kommunehverdag.<br />
KOMMUNEREVISOREN 6/08<br />
5
6<br />
Av Ole Rødal,<br />
seksjonsleder regnskap og<br />
finans, Molde kommune<br />
I Molde har vi per i dag følgende foretak:<br />
Molde Havnevesen KF, Molde Utleieboliger<br />
KF, Molde Vann og Avløp KF, Molde Folkebad<br />
KF og Molde Formålsbygg KF.<br />
Disse stikkordene gir nok mye av svaret på<br />
hvorfor det blir opprettet kommunale foretak<br />
• Ansvarliggjøring<br />
• Synliggjøring<br />
• Økt rolleforståelse<br />
• Innsparinger<br />
• Hindre kryssubsidiering<br />
Politisk og administrativ ledelse har med<br />
bakgrunn i disse momentene en forventning<br />
om at driften av en tjeneste skal bli bedre.<br />
Mål og retning for foretaket vil bli klarere og<br />
ledelsen kan konsentrere seg om sitt spesialiserte<br />
avgrensede område<br />
av tjenesteproduksjonen.<br />
Hele organisasjonen vil<br />
bli påvirket av dette. Utgifter<br />
i forbindelse med<br />
selve etableringen og<br />
økte utgifter i fremtiden<br />
som følge av mer administrasjon<br />
og økt lønnspress<br />
synes ikke å være<br />
argumenter som hindrer<br />
etablering av nye foretak. Ofte kan nok dette<br />
skyldes at det også er politiske føringer i forbindelse<br />
med etableringen og at slike argumenter<br />
ikke er med i saksutredningene. Det<br />
kan heller ikke underslås at ved å skille ut en<br />
del av virksomheten i et foretak så vil neste<br />
skritt, mulighet for konkurranseutsetting,<br />
omdanning til AS og lignende være betydelig<br />
lettere å få til.<br />
Suksesskriterier<br />
Forskning, bl.a. en FOBE rapport viser at det<br />
KOMMUNEREVISOREN 6/08<br />
Kommunale foretak<br />
Hvorfor ønsker en kommune å opprette kommunale foretak? Dette er et interessant og godt<br />
spørsmål. På bakgrunn av mine erfaringer fra Molde kommune holdt jeg et foredrag på NKRSs<br />
landsmøte i Tromsø denne våren. Denne artikkelen er et utdrag av innholdet i denne timen.<br />
Det må bl.a. være<br />
klare avtaler mellom<br />
kommunen og KFet<br />
om fordeling av oppgaver,<br />
ansvarsdeling<br />
og lignende.<br />
K O M M U N A L O R G A N I S E<br />
er noen kriterier som må være på plass for<br />
at etablering skal lykkes. Det må bl.a. være<br />
klare avtaler mellom kommunen og KFet<br />
om fordeling av oppgaver, ansvarsdeling og<br />
lignende. Hvis dette ikke er på plass ved etableringen,<br />
må avtaler inngås i ettertid og da<br />
kan det bli vanskeligere å bli enige. For KFet<br />
vil det være viktig straks å etablere en god<br />
bedriftskultur og få på plass enkle og gjennomførbare<br />
systemer. En slik etablering bør<br />
derfor planlegges og utføres før oppstart av<br />
virksomheten.<br />
Noen erfaringer<br />
Sak om samhandling mellom kommunen<br />
og foretakene kom i ettertid av etableringen.<br />
Mange forhold måtte løses i ettertid og det<br />
hadde nok lettet gjennomføringen hvis dette<br />
var på plass før etableringen.<br />
Det ble en stor belastning på økonomi/regnskap/lønn<br />
ved etablering, og daglig drift vil<br />
også kreve ekstra ressurser. Disse forholdene<br />
var ikke nevnt i noen av sakene om etablering<br />
av kommunens foretak og det kan synes<br />
som om dette er noe undervurdert. Det<br />
skal utarbeides et eget budsjett og årsoppgjør.<br />
Egne regnskap medfører egen kontoplan,<br />
egne rutiner, avstemminger, økt fakturering,<br />
interne føringer, oppdatering av registre og<br />
økt omfang av bilag med mer. Flere regnskap<br />
gjør det også mer komplisert ved innføring<br />
o g e n d r i n g e r i e k s i s t e r e n d e p r o g r a m v a r e .<br />
Det er også viktig med en fornuftig gjennomføringsplan.<br />
Et av foretakene ble vedtatt opprettet<br />
i desember og i januar neste år skulle<br />
selskapet være oppe å gå. Dette medførte mye<br />
frustrasjoner og stress det første året både for<br />
administrasjon i kommunen og i foretaket.<br />
Vi har lært av dette, og ved siste etablering<br />
ble prosessen betydelig forbedret. Foretakene<br />
R I N G<br />
har etter lov og forskrift en meget selvstendig<br />
rolle, rådmannen og kommunestyrets<br />
påvirkning vil bli redusert og daglig leder<br />
og styret får mer makt. Selv om dette er en<br />
bevisst målsetting for mange beslutningstakere,<br />
er det vel et spørsmål om alle ser fullt ut<br />
disse konsekvensene ved slike etableringer.<br />
Utfordringer og konklusjoner<br />
Våre erfaringer er at samhandling er viktig. I<br />
det store og hele går dette veldig bra, men vi<br />
har også hatt våre diskusjoner.<br />
KOSTRA problematikk vil ikke være et argument<br />
for eller mot etablering av foretak,<br />
men det er en kjensgjerning at dette gir oss<br />
store utfordringer for å få rett rapportering.<br />
Noen ganger blir kontoplan og rutiner tungvinte<br />
av samme grunn. Det er viktig å bruke<br />
rette funksjoner og unngå dobbeltrapportering.<br />
Mange har nok opplevd at KOSTRAtall<br />
fra kommuner med foretak blir forvirrende.<br />
I noen kommuner er store deler av gjelden<br />
overført til et foretak. Når dette ikke blir hensyntatt<br />
ved sammenligning kan en få meget<br />
misvisende måltall. Konklusjonen blir at<br />
krav om konsernrapportering må komme.<br />
Momsproblematikk er et aktuelt tema og<br />
kunne forsvart en egen artikkel. Jeg vil her<br />
nøye meg med å påpeke at dette må være utredet<br />
før etablering. Det er også viktig å være<br />
klar over at åpningsbalansen i foretaket ikke<br />
vil være klar før årsoppgjøret i kommunen er<br />
over og at bestemmelsene er klare på hvilke<br />
verdier vi kan bruke (bokført verdi). Vi valgte<br />
å ikke overføre likviditetsreserven og premieavvik<br />
ved etablering fordi vi mener overføring<br />
ikke blir riktig i forhold til foretakene. Dette<br />
er saldi som tilhører morselskapet (kommunen).<br />
Fondsmidler, ubrukte lånemidler, skyl
dige feriepenger og pensjonsposter er eksempler<br />
på poster som ble overført.<br />
I Molde har vi også etablert et foretak som<br />
driver etter selvkost. I dette foretaket var det<br />
enda viktigere å få på plass en korrekt åpningsbalanse<br />
og gode rutiner. Overhead, dvs.<br />
belastning av utgifter på selvkostområdet<br />
som gjelder regnskap IT og lignende, var i<br />
vårt tilfelle gjennomgått på forhånd. Ellers<br />
viser etablering av foretak at slike poster får<br />
stort fokus både i styret og i administrasjonen.<br />
Foretaket blir med andre ord meget<br />
bevisst på at de utgifter som blir belastet er<br />
reelle og at dokumentasjonen må forbedres.<br />
Dette mener jeg er en positiv konsekvens av<br />
etablering og et eksempel på at en av forutsetningene<br />
for opprettelsen slår til.<br />
Forskrift om selvkost på vann og avløpsområdet<br />
gir anvisning om bruk av en kalkylerente<br />
i selvkostregnskapet. Vår konklusjon,<br />
etter noen tids diskusjon, endte med at differansen<br />
mellom reell rente og kalkylerente<br />
skulle godskrives/belastes kommunen. Dette<br />
synet har vi fått støtte for senere av ulike fagpersoner<br />
som arbeider med slike problemstillinger.<br />
Samhandling mellom kommunen og<br />
foretakene<br />
Som tidligere skrevet, fikk kommunestyret en<br />
sak om samhandling til behandling. Konklusjoner<br />
og beslutninger i denne saken var bl.a.<br />
at kommunen er bestiller, foretakene utfører<br />
og at det skulle utarbeides en eierstrategi for<br />
hvert foretak. I budsjettprosessen vil nå alle<br />
foretakenes rammer, investeringer og låneopptak<br />
bli tatt inn i kommunens budsjettvedtak.<br />
Det betyr altså kun en sak om budsjett<br />
for kommunen og foretakene til kommunestyret.<br />
På bakgrunn av disse rammene får<br />
styret og daglig leder i oppgave å utarbeide<br />
detaljbudsjett og styre virksomheten i samsvar<br />
med kommunestyrets vedtak.<br />
Videre ble rutiner for foretakenes rapportering<br />
fastsatt. Disse ble samsvarende med<br />
kommunens rutiner. Foretakenes rapportering<br />
koordineres med Molde kommunes tertialrapporter<br />
til formannskap og kommunestyre.<br />
På denne måten blir formannskap og<br />
kommunestyre informert om kommunens<br />
totale økonomi.<br />
Det ble også besluttet at det hvert år skal avholdes<br />
eiermøter mellom formannskapet og<br />
foretakene. Styret og daglig leder inviteres<br />
til møtet og skal bl.a. presentere resultat og<br />
regnskap for foregående år.<br />
Arbeidsgiverpolitikken skal være samsvarende<br />
med kommunens retningslinjer, bl.a. når<br />
det gjelder lønnsnivå. En felles arbeidsgiverpolitikk<br />
skal sikre at Molde kommune oppfattes<br />
som en arbeidsgiver. Dette kan nok bli<br />
en utfordring å få til. Kontroller (kontrollerfunksjonen)<br />
i Molde kommune er også kontroller<br />
i foretakene.<br />
Det er også bestemt at alle saker som er styrebehandlet<br />
i foretakene og som skal videre<br />
Aktuelle kurs nå:<br />
C.2.13 Merverdiavgift for offentlig sektor 26 nov Gardermoen<br />
A.3.10 Planlegging og gjennomføring av en forvaltn.rev. 26–27 nov Oslo<br />
A.2.30 Varsling, misligheter og gransking 3-4 des Gardermoen<br />
B.2.2 Avslutning av kommuneregnskapet 9–10 des Gardermoen<br />
A.2.29 Samfunnsvitenskapelig metode 9–10 des Gardermoen<br />
A.2.6 Revisjon av årsregnskapet 6–7 jan 2009 Gardermoen<br />
For nærmere informasjon: Se NKRFs nettsider, eller kontakt Norges Kommunerevisorforbund,<br />
Postboks 1417 Vika, 0115 Oslo, Telefon 23 23 97 00, Faks 23 23 97 01, post@nkrf.no<br />
til kommunestyret skal legges fram for formannskapet.<br />
Det er rådmannen som skal for<br />
berede saken til formannskapet,<br />
men det er forutsatt<br />
at det er styrets vedtak som<br />
skal videresendes kommunestyret<br />
som innstilling i<br />
saken. På denne måten får<br />
rådmannen anledning til å<br />
komme fram med sitt syn<br />
og redegjøre for hvordan<br />
innstillingen vil påvirke<br />
kommunen som helhet. Dette blir spennende<br />
å følge videre og jeg tror det er en fin måte<br />
å få formalisert rådmannens anledning til å<br />
”uttale seg om saken”, jf. kommunelovens<br />
§ 72.<br />
Avslutning<br />
Noen er kritiske til etablering<br />
av foretak i kommunene.<br />
Jeg håper at jeg i denne<br />
artikkelen har fått frem at<br />
det er argumenter både for<br />
og mot. Det er uansett en<br />
krevende prosess å gjennomføre<br />
slike tiltak i en<br />
kommune. De erfaringer vi<br />
vil få i de årene som kommer,<br />
vil vise om driften av<br />
foretakene vil gi de ønskede<br />
resultater både på det økonomiske<br />
område og på omfang<br />
og kvalitet på leverte<br />
tjenester.<br />
Det ble også besluttet<br />
at det hvert<br />
år skal avholdes<br />
eiermøter mellom<br />
formannskapet og<br />
foretakene.<br />
De erfaringer vi vil<br />
få i de årene som<br />
kommer, vil vise om<br />
driften av foretakene<br />
vil gi de ønskede<br />
resultater både på<br />
det økonomiske<br />
område og på omfang<br />
og kvalitet på<br />
leverte tjenester.<br />
Faglig oppdatering og nettverksbygging!<br />
www.nkrf.no<br />
KOMMUNEREVISOREN 6/08<br />
7
Nytte?<br />
Descartes 3 har i dag over 200 lisenser til<br />
kommunal revisjon. I følge WWW.NKRF.NO<br />
18.08.2008 har NKRF 584 medlemmer (pr<br />
01.01.08). Et grovt anslag tilsier dermed at<br />
halvparten av regnskapsrevisorene i NKRF<br />
benytter Descartes. Jeg tror andelen kommer<br />
til å øke opp til mellom 80 og 90 %. Dette<br />
skulle derfor være aktuelt stoff for de fleste<br />
regnskapsrevisorer.<br />
Revisjonsstandarder.<br />
Descartes er et ”spesial<br />
Descartes er et sydd” system for å følge<br />
”spesialsydd” system opp de revisjonsstandardene<br />
som gjelder. Syste<br />
for å følge opp de met er utviklet av og for<br />
revisjonsstandardene revisorer. Det er et norsk<br />
som gjelder.<br />
system og er så langt jeg<br />
vet unikt i forhold til den<br />
oppgaven det skal løse<br />
(DnR på brukerforum 18.09.08). Den norske<br />
Revisorforening er hele tiden premissleverandør,<br />
og kjøper de tekniske tjenestene<br />
på systemering og programmering fra Bouvet.<br />
Den grunnleggende filosofi er at det skal<br />
være lett å følge standardene. Dette vises ved<br />
at du alltid har kort vei både for å se hvilke<br />
standarder som er spesielt aktuelle i det ”vinduet”<br />
(del av revisjonsprosessen) du jobber i<br />
akkurat nå, og mer generelt ved at alle standarder<br />
er tilgjengelige i programmet og blir<br />
oppdatert hver gang ny versjon av programmet<br />
kommer. Dette gir trygghet i det daglige<br />
arbeidet. Descartes er et program som er intuitivt<br />
i bruk. Det som er krevende er å klare<br />
å omsette generell revisjonskompetanse inn<br />
i en systematikk. Opplæring i Descartes blir<br />
derfor i vesentlig grad opplæring i metodikk.<br />
8<br />
Av Trond Rønning,<br />
revisor i Hedmark<br />
Revisjon IKS<br />
R E V I S J O N<br />
KOMMUNEREVISOREN 6/08<br />
Styrket fokus på metodikk<br />
ved bruk av Descartes<br />
Redaksjonskomiteen har utfordret meg til å følge opp artikkelen om Descartes i <strong>Kommunerevisoren</strong><br />
nr 3/08. Jeg skal derfor prøve å utdype noe, gi litt ny informasjon, og trekke frem enkelte<br />
erfaringer vi har gjort etter forrige artikkel. Siden det ikke var planlagt en artikkel to, vil nok noen<br />
forhold være delvis overlappende<br />
Avgrensning<br />
Endringene av revisjonsstandardene i 2005<br />
ga støtet til endring i revisjonsmetodikken.<br />
Fra fokus på enkeltposter i en saldobalanse,<br />
ble fokuset spisset mer mot generell risiko<br />
og vesentlighetsvurdering. Gjennom kjennskap<br />
til virksomheten deles regnskapet inn i<br />
transaksjonsklasser, risikofaktorer og mislighetsrisikoer.<br />
Med alle de dokumenter vi har<br />
arkivert om kommunen og all den kjennskap<br />
vi har, ble informasjonsmengden vi la<br />
inn i systemet enorm til å begynne med. Etter<br />
hvert har vi stilt oss spørsmålet: ”hvilket<br />
formål har denne informasjonen?” Vårt svar<br />
har ført til reduksjon av informasjon. De risikoer<br />
vi vil ha med er de risikoer som påvirker<br />
regnskapet. I korte trekk kan vi konkretisere<br />
det som følgende spørsmål:<br />
• Er det nye lover, forskrifter eller standarder<br />
som regulerer området.<br />
• Er det nye programmer som benyttes i<br />
produksjonene av regnskapet.<br />
• Har det vært utskifting av personell som<br />
påvirker regnskapet.<br />
• Har det vært vesentlige organisatoriske eller<br />
rutinemessige endringer.<br />
Når vi i B1 har risikovurderingshandlinger,<br />
vil slik informasjon være noe av det viktige<br />
vi søker.<br />
Anslått risiko<br />
Revisjonsstandardene krever at en gjør en<br />
foreløpig vurdering av risiko og at denne revurderes.<br />
Denne foreløpige vurderingen gjøres<br />
på grunnlag av de kontroller som revisor<br />
identifiserer hos regnskapsprodusenten. Etter<br />
test av kontroller er det naturlig å foreta den<br />
obligatoriske revurderingen av anslått risiko.<br />
Jeg hadde derfor ønsket at dette var en egen<br />
handling eller liknende i D1 (Område for test<br />
av kontroller). Her må en kunne grunngi sin<br />
revurdering og beskrive hvordan man har<br />
tatt hensyn til dette.. Isteden må en tilbake til<br />
C4, og en har ingen plass til å skrive e vurderinger<br />
som anses påkrevet.<br />
Tilleggsopplysninger<br />
Noter og årsberetning anses som tilleggsopplysninger.<br />
Standard for programmet er derfor<br />
kravene etter regnskapsloven. Foreløpig har<br />
ikke vi sett at det er mulig å importere egne<br />
lister og beskrivelser her. Disse må lagres i<br />
form av egne sjekklister i stamdata. Videre er<br />
det ingen enkel måte å redigere egne lister<br />
på. Her må det jobbes slik at en kan eksportere<br />
og importere dette på samme måte og like<br />
enkelt som for DnR’s sjekklister. I slike importer<br />
vil det være en fordel om en kan gjøre<br />
valg for hva som skal være med, og eventuelt<br />
flette og redigere i standard <strong>format</strong>er i andre<br />
programmer. Dersom vi klarer å samle våre<br />
krefter i kommunikasjonen med DnR/Bouvet<br />
tror jeg vi skal få bedre løsninger her etter<br />
hvert.<br />
Opplæring<br />
Revisjonssjef og tidligere leder av revisjonskomiteen<br />
i NKRF Morten Alm Birkelid og undertegnede<br />
har på oppdrag fra Revisorforeningen<br />
utviklet 2 kurs. Kurs 1 har vi avviklet<br />
2 ganger, mens kurs 2 avvikles første gang<br />
15. november, like etter at dette bladet er blitt<br />
distribuert. Kursene er neppe et orakelsvar på<br />
alle utfordringer. Vi har bygget dem over vår<br />
egen tenkning og utvikling. Vi er åpne for<br />
innspill og drøftinger. Derfor har vi i skrivende<br />
stund også invitert til noe vi har kalt<br />
en ”Rundebordskonferanse” 24. oktober for
å få flere innspill og bidra til felles utvikling<br />
og nytte.<br />
For å utvikle vår egen stab har vi brukt samme<br />
grunnelementene som vi har i kursene.<br />
Gjennom intern kvalitetskontroll er det bygget<br />
opp eksempler som vi har presentert på<br />
skjerm og utfordret til drøfting. Dette vesentlige<br />
elementet i oppbygging av kompetanse i<br />
selskapet, bidrar til at alle er på samme nivå,<br />
utvider temadrøftingen og gir nye ideer til<br />
utvikling.<br />
Eksterne og interne kurs anses som et viktig<br />
element. Etter vår oppfatning gir programmet<br />
et godt utgangspunkt for å ha felles<br />
fremdrift. Dette gjør at vi enklere drøfter faglig<br />
utfordringer i større eller mindre grupper.<br />
En milepælsplan er satt opp, og vi kan derfor<br />
til en viss grad sette ”jf Milepælsplan”<br />
i Descartes når det spørres etter tidspunkt<br />
for handlinger. Dette forenkler oppfølging<br />
og gjør kopieringen mer universell. Denne<br />
arbeidsmetoden gir oss et fokus på revisjon<br />
og kontroll, og mindre på regnskap. Risiko<br />
og vesentlighet får større fokus, det er de generelle<br />
risiki knyttet til transaksjonsklasser,<br />
kontosaldoer og tilleggsopplysninger vi må<br />
utforme revisjonshandlinger for å dekke.<br />
Jeg har et håp og en drøm om at vi kan etablere<br />
et forum innenfor NKRF der vi i fellesskap<br />
kan drøfte forståelse av forskjellige<br />
elementer innenfor Descartes i forhold til<br />
revisjonsstandardene (se over). Foreløpig er<br />
vi i ferd med å utarbeide enkelte dokumenter<br />
for viktige deler av prosessen. Her tror jeg<br />
vi har mye å lære av hverandre. Gjennom et<br />
felles opplegg vil vi underbygge NKRF’s formål<br />
om å være ledende innenfor kommunal<br />
revisjon.<br />
Standarder<br />
I flere sammenhenger er standarder et savn.<br />
Alle sjekklister, lovhenvisninger og faste opplysninger<br />
preges av revisjon av privat sektor.<br />
Vi opplever at DnR og Bouvet har god forståelse<br />
for våre ønsker om nærmere tilpasninger<br />
til kommunal sektor, men det vil trolig ta<br />
tid, siden mye arbeid må gjøres. Vi kan heller<br />
ikke går på tvers av de rettigheter som NKRF<br />
har i forhold til RPD’en. Slår min spådom i<br />
innledningen til, er det ekstra beklagelig at<br />
forhandlingene mellom DnR og NKRF ikke<br />
førte frem. Vi må derfor jobbe videre med dette<br />
på en annen måte.<br />
Hedmark Revisjon IKS har ikke lagt vekt på<br />
å utarbeide handlingsmaler, det vi kan kalle<br />
standard revisjonshandlinger. Det har vært<br />
opp til den enkelte revisor å utforme relevante<br />
handlinger på det enkelte oppdraget.<br />
Valget har nok ikke vært helt bevisst, men<br />
har like mye kommet som en konsekvens av<br />
manglende kompetanse på programmet. Vi<br />
har derimot lagt vekt på å lage ”standard”<br />
klienter på de forskjellige oppdragstyper<br />
(Kommune, Fellesråd, kommunale foretak,<br />
stiftelse, pasientregnskap, overformynderi<br />
etc). Her vil en kunne følge en god oppbygging<br />
og hente gode opplysninger når en skal<br />
utforme revisjonen på ett nytt oppdrag. I ettertid<br />
kan det se ut til at det er en god løsning<br />
for oss som har relativt få og store oppdrag.<br />
Trolig er utfordringen annerledes i privat<br />
sektor der en sitter med ”dusinvis” av små og<br />
”like” klienter. Å designe sine egne revisjonshandlinger<br />
krever refleksjon. Derfor ser det<br />
ut til at valgt fremgangsmåte har gitt en relativt<br />
bratt læringskurve. Nå når vi er i gang<br />
med 3. året, ser vi at vi begynner å få systemet<br />
under huden.<br />
Kvalitetskontroll<br />
Oversikt over progresjon i revisjonsarbeidet<br />
og planlagt bruk av ressurser, ligger innebygget<br />
i systemet under ”Porteføljeoversikt”.<br />
Dessverre benyttes ikke databasefunksjonaliteten<br />
helt og holdent på dette området. De<br />
forhåndsdefinerte stillingsbetegnelsene som<br />
revisorforeningen benytter, er de som settes<br />
opp i en matrise. Det gjør at vi mister noe<br />
oversikt. Men her regner vi med at det skjer<br />
en utvikling etter hvert som programmet<br />
modnes og det kommer innspill. Allikevel<br />
gir Porteføljeoversikten betydelig informasjon.<br />
Programmet forutsetter at det i A4 settes<br />
frister for fasene planlegging, interim,<br />
årsoppgjør og revisjonsberetning. Matrisen<br />
gir oversikt over de datoer som er registrert<br />
frist og for utført og kontrollert i disse 4 fasene.<br />
Matrisen kan også eksporteres til Excel.<br />
Dette gir muligheter til å eliminere unødvendig<br />
informasjon, og derved få en komprimert<br />
oversikt.<br />
Det opereres med tre nivåer for kvalitetskontroll.<br />
A4 viser en oversikt når en har gjennomgått<br />
de forskjellige delene. Som nevnt<br />
over, tas dette med i Porteføljeoversikten.<br />
1. Kvalitetskontrollen knyttet til rutiner<br />
og implementerte kontroller er ikke tatt<br />
med som egen ”tvungen” handling i<br />
programmet. Vi har derfor valgt å legge<br />
dette som en revisjonshandling i B1.<br />
2. Dfasen har to kvalitetskontroller, en som<br />
forholder seg til den enkelte handling, og<br />
en som forholder seg til konklusjoner.<br />
3. Kvalitetskontrollen i<br />
konklusjonsfasen (E).<br />
Gjennom dette gir systemet<br />
gode muligheter til å<br />
delegere kvalitetskontroll<br />
nedover i organisasjonen.<br />
Dette gir grunnlag for<br />
spredning av kompetanse,<br />
fleksibilitet og ansvarliggjøring.<br />
Gjennom dette<br />
gir systemet gode<br />
muligheter til å<br />
delegere kvalitetskontroll<br />
nedover i<br />
organisasjonen.<br />
Når programmet har fått så vidt stort innpass<br />
innenfor den kommunale revisjonen, tror vi<br />
det er en fordel om kvaltiteskontrollkomiteen<br />
er bevisst på hvordan en skal foreta kontroll<br />
i denne sammenhengen og hvordan en kan<br />
sikre at kvalitetskontrollører er tilstrekkelig<br />
kompetente også på dette området. I sin tid<br />
hadde vi en komité som jobbet sammen med<br />
IBM om revisjon av deres systemer. Trolig er<br />
vi tjent med å finne en måte å jobbe med bruken<br />
av slike verktøy på tvers av flere komiteer<br />
innenfor NKRF. For tiden har vi et medlem<br />
i en DnR’s referansegruppe for utvikling av<br />
Descartes. Denne posisjonen kan være et godt<br />
utgangspunkt for videre samarbeid og utvikling<br />
innenfor kommunal revisjon.<br />
Elektronisk dokumentasjon<br />
I hele min yrkesaktive karriere har jeg jobbet<br />
med PC’er. Min første PC kjøpte jeg som<br />
student i 1987. Allerede på det tidspunktet<br />
hørte jeg om det papirløse<br />
samfunnet. Forskjellige<br />
datasystemer skulle holde<br />
rede på informasjonen etc.<br />
Descartes er utformet for<br />
fullelektronisk dokumentasjon.<br />
Derfor er utskriftene<br />
lite tilfredsstillende. Men<br />
på dette området som på de fleste andre, er<br />
vi ikke modne for fullelektronisk dokumentasjon.<br />
Derfor gjøres det nå en jobb med å<br />
forbedre utskriftene (kom 24. september med<br />
versjon 3.2.0.1)<br />
Å designe sine<br />
egne revisjonshandlinger<br />
krever<br />
refleksjon.<br />
På den annen side, ser jeg etter hvert for meg<br />
muligheten for å få all dokumentasjon elektronisk<br />
i løpet av de neste 3 til 5 årene. For<br />
meg ser det ut til å være 3 viktig forhold som<br />
må løses:<br />
a. Sikkerheten og gjenfinning av gamle<br />
data må være tilfredsstillende.<br />
b. Tilfredsstillende kapasitet i systemet til å<br />
Forts. side 10<br />
KOMMUNEREVISOREN 6/08<br />
9
10<br />
Forts. fra side 9<br />
takle vedlegg, eller annen god kobling til<br />
indekserbar datastruktur.<br />
c. Mulighet til å jobbe på to skjermer samtidig.<br />
Ingen av disse utfordringene er krevende i<br />
dag. Alt er teknisk mulig i moden teknologi.<br />
Utfordringen er å ta det i bruk i virksomheten<br />
og på den enkelte arbeidsplass.<br />
På tross av mye papirbruk, konstaterer vi at<br />
bruk av Descartes har redusert papirforbruket.<br />
Litt på grunn av endrede holdninger og<br />
litt på grunn av effektiv utnyttelse.<br />
Elektronikken og muligheten til å kopiere fra<br />
år til år og fra oppdrag til oppdrag må brukes<br />
En liten innføring:<br />
KOMMUNEREVISOREN 6/08<br />
med omhu. Her bør den enkelte virksomhet<br />
legge egne strategier og vurdere den enkelte<br />
medarbeiders generelle kompetanse. Det er<br />
også utfordrende å påse at det er den nødvendige<br />
informasjonen som er tilstede og ikke<br />
all tilgjengelig informasjon. ”Nice to know<br />
or need to know?”<br />
Advarsel<br />
Under Descartes brukerkonferanse, 18. september<br />
2008 fremkom det at en del partnere i<br />
privat revisjon ikke taklet bruken av Descartes.<br />
De ville ikke sette seg inn i programmet,<br />
og etterspurte informasjon som etter dagens<br />
revisjonsstandarder ikke er aktuelle. Dersom<br />
revisjonssjefen ikke er moden for å lære seg<br />
bruken av programmet fra A til Å, spar pengene,<br />
og fortsett papirbasert. Den som skal<br />
kvalitetssikre og være ansvarlig for dette må<br />
Descartes deles i arbeidsprosesser etter alfabetet:<br />
A - Generell informasjon og kjennskap til virksomheten. Oppdragsvurdering,<br />
teamsammensetning, ressursbruk og frister.<br />
B - Kjennskap til virksomheten gjennom forretningsforståelse,<br />
rammebetingelser og generelle prosesser i virksomheten.<br />
Herunder definisjon av transaksjonsklasser, risikoer kobling av<br />
regnskapspåstander til dette og vurdering av angrepsvinkel.<br />
C - Informasjon om de forskjellige områdene, med rutinebeskrivelser<br />
og identifikasjon av interne kontroller, vurdering av<br />
risiko etc.<br />
D - Revisjonshandlinger på regnskapsnivå gjennom test av kontroller,<br />
analyser og test av detaljer.<br />
Endring i garantiforskriften<br />
Forskrift om kommunale og fylkeskommunale<br />
garantier er endret fra og med 12.<br />
september i år.<br />
Tidligere har kommunene og fylkeskommunene<br />
som hovedregel bare kunnet stille<br />
tredjemannsgarantier ved såkalt simpel<br />
kausjon. Den nå vedtatte forskriftsendringen<br />
åpner for at kommuner og fylkeskommuner<br />
også kan gi tredjemannsgarantier i<br />
form av selvskyldnerkausjon.<br />
Simpel kausjon innebærer at kreditor først<br />
må søke dekning hos virksomheten det ga<br />
ranteres for. Kausjonistens ansvar begrenses<br />
dermed til det som ikke kan inndrives<br />
hos den egentlige skyldneren. Ved selvskyldnerkausjon<br />
kan kreditor går direkte<br />
på kausjonisten ved mislighold. I tillegg<br />
til å være ansvarlig når skyldneren mangler<br />
betalingsevne, kan kausjonisten ved<br />
selvskyldnerkausjon også bli ansvarlig når<br />
skyldneren mangler betalingsvilje.<br />
Muligheten til å stille selvskyldnerkausjon<br />
innebærer at de virksomhetene kommuner/fylkeskommuner<br />
kausjonerer for kan<br />
oppnå bedre rentebetingelser på sine lån.<br />
kunne være pådriver og selv utnytte fordelene.<br />
For meg er det vanskelig å sammenlikne<br />
bruk av Descartes med papirbaserte systemer.<br />
Vi benyttet også papirbasert tidligere, men<br />
jeg merker at det er ”lenge siden”. For mitt<br />
vedkommende har Descartes ført til vesentlig<br />
høyere kompetanse i revisjon og revisjonsteorien.<br />
Det er kanskje feil å gi programmet<br />
æren, det har sikkert flere årsaker, blant annet<br />
erfaring, endringer i personalet etc, men<br />
det har i alle fall vært en viktig faktor. Overgangen<br />
fra papirbasert til elektronisk metode<br />
har for meg vært krevende i forhold til forståelse.<br />
Det var ikke mulig bare å kopiere fjoråret.<br />
(Denne soveputen kan nok komme igjen<br />
med årene også i et elektronisk system.)<br />
Revisorforeningen<br />
Som nevnt i innledningen er Descartes et<br />
produkt av (og primært for) Den norske revisorforenings<br />
interesseområde. Med det kurssamarbeidet<br />
vi har etablert med DnR, har jeg<br />
av og til tenkt litt på om vi havner i lomma<br />
på DnR. Vi opplever i alle fall å ha kommet<br />
nærmere dette miljøet. Det ser også ut for at<br />
vi gjennom denne tilnærmingen har fått økt<br />
forståelse kommunal revisjons kompetanse.<br />
Hedmark Revisjon IKS har en filosofi om at<br />
vi skal synes i fagmiljøet. Vi tror det er viktig<br />
i forhold til våre kunder. Generelt tror vi<br />
også at det er viktig i forhold til andre deler<br />
av fagmiljøet. Vi ser det derfor som positivt at<br />
vi passerer det nåløyet som kvalitetskontrollen<br />
til DnR er. I denne sammenheng må vi<br />
arbeide for at kommunal revisjons særegenhet<br />
ikke blir borte i dette. Dette er en generell<br />
debatt og det gjør det viktig med god dialog<br />
innad i NKRF.<br />
Det vil i sin tur komme kommunene/fylkeskommunene,<br />
eller mottakerne av tjenester<br />
fra de virksomhetene det garanteres<br />
for, til gode ved at det kan brukes mer på<br />
selve tjenesteproduksjonen, eller at behovet<br />
for overføringer fra kommuner og fylkeskommuner<br />
reduseres.<br />
For nærmere informasjon, se nyhetssak<br />
hos KRD med link til endringsforskriften.<br />
http://www.regjeringen.no/nb/dep/<br />
krd/dok/tidsskrift_nyhetsbrev/kommunalnytt/kommunalnyttnr82008x/endringariforskriftomkommunaleogf.<br />
html?id=527065.
BDO Noraudit styrker tilbudet<br />
overfor kommunal sektor<br />
Økt styring og kontroll - Økt kvalitet og tjenesteutvikling - Erfaringsutveksling om<br />
beste løsninger - Revisjon av kommuner - Bistand til kontrollutvalget<br />
Et utvalg av våre erfaringer:<br />
Regnskapsrevisjon og forvaltningsrevisjon<br />
Selskapskontroll<br />
Organisering, prosessforbedringer,<br />
restruktureringer og styringsmodeller<br />
Styring, tilsyn og kontroll i kommunal<br />
sektor, herunder forskriftsarbeid i<br />
Kommunal- og regionaldepartementet<br />
Internrevisjon<br />
Gransking<br />
ABC-kalkyler og selvkostkalkyler i<br />
kommunal sektor<br />
Nye styringskonsepter, så som for innsatsstyrt<br />
fi nansiering og Activity Based<br />
Costing, Corporate Governance og virksomhetsstyring<br />
i kommunal sektor<br />
Utredningsprosjekter for blant annet KS<br />
og Finansdepartementet<br />
Kurs, foredrag og artikler innen temaene<br />
styring, tilsyn, kontroll, økonomi og regnskap<br />
Øyvind Sunde<br />
Partner - Risikostyring<br />
Øyvind er kommunalkandidat og diplomert intern revisor.<br />
Han har tidligere vært senior senior manager i Ernst Ernst & & Young<br />
Advisory, og har mer mer enn 25 års praksis praksis fra revisjon og rådgivninggivning<br />
overfor kommunal sektor. Han er forfatter forfatter av boken boken<br />
”Kommuneregnskapet”.<br />
oyvind.sunde@bdonoraudit.no<br />
Mobil: 976 10 122<br />
Bjørn Bråthen<br />
Leder - Offentlig revisjon<br />
Morten Thuve<br />
Partner - Organisering, styring og kontroll<br />
Morten er statsautorisert revisor og siviløkonom. Han<br />
har tidligere vært partner partner i Ernst & & Young, og har lang<br />
erfaring erfaring fra revisjon og rådgivning overfor både private<br />
og offentlige virksomheter.<br />
virksomheter.<br />
morten.thuve@bdonoraudit.no<br />
Mobil: Mobil: 916 47 115<br />
Bjørn er diplomert intern revisor og CISA. Han har tidligere vært<br />
daglig leder i Norges Kommunerevisorforbund (NKRF), og har har<br />
mer enn 25 års erfaring fra fra revisjon av kommunal virksomhet.<br />
Han er medforfatter av boken boken ”Tilsyn og revisjon i kommunal<br />
sektor”.<br />
bjorn.brathen@bdonoraudit.no<br />
Mobil: 911 79 001<br />
Ole Willy Fundingsrud<br />
Leder - Offentlig sektor, Bergen<br />
Ole Willy er cand. polit. (administrasjon og organisasjonsvitenskap).<br />
Han har tidligere vært forvaltningsrevisor i<br />
Hordaland fylkeskommune og har lang erfaring fra revisjon<br />
og rådgivning overfor offentlige virksomheter. Han er<br />
medlem av NKRFs forvaltningsrevisjonskomite.<br />
ole.willy.fundingsrud@bdonoraudit.no<br />
Mobil: 934 44 912
12<br />
?<br />
HVA SKJER<br />
Statsbudsjettet for 2009<br />
KOMMUNEREVISOREN 6/08<br />
Av administrasjonen i NKRF<br />
Regjeringen legger i statsbudsjettet for opp til<br />
en reell vekst i kommunesektorens samlede<br />
inntekter i 2009 på om lag 8,4 mrd. kroner,<br />
eller 3,0 %. Av dette utgjør veksten i frie inntekter<br />
4,66 mrd. kroner, fordelt med 3,8 mrd.<br />
kroner på kommunene og 880 mill. kroner<br />
på fylkeskommunene. Den reelle veksten<br />
kommer i tillegg til kompensasjon for prisvekst<br />
på kommunal tjenesteyting (kommunal<br />
deflator) på 4,5 %.<br />
Nytt inntektssystem<br />
Inntektssystemet for kommunene endres fra<br />
og med 2009, basert på det forslaget som ble<br />
fremmet i kommuneproposisjonen for 2009.<br />
Endringene innebærer redusert skatteandel,<br />
økt inntektsutjevning av skatteinntekter,<br />
omlegging av distriktspolitiske tilskudd,<br />
nytt inntektsgarantitilskudd som erstatter<br />
overgangsordningen, nytt veksttilskudd og<br />
hovedstadstilskudd. Samtidig avvikles den<br />
kommunale selskapsskatten.<br />
Det er et økende forventningspress rettet mot kommunenes velferdstjenester.<br />
Gjennom mediene skapes det oppfatninger basert på oppslag<br />
i enkeltsaker der fokus er problemer og mangler ved tjenestetilbudet.<br />
Som en motvekt til dette bildet ønsket KS gjennom et prosjekt<br />
å få fram en beskrivelse av kommunenes konkrete tjenestetilbud og<br />
sammenhengen med de økonomiske rammene. Målet har vært å få<br />
fram en forståelig og kommuniserbar presentasjon av hvilken velferd<br />
innbyggerne får, og vise sammenhenger mellom kommunaløkonomiske<br />
rammer og faktisk velferd i kommunene.<br />
Det er store variasjoner i størrelse og folketall, tilgang på arbeidskraft<br />
og økonomiske ressurser mellom kommunene. I prosjektet er kommunene<br />
delt inn i ti kommunetyper etter kommunestørrelse og antall<br />
innbyggere samt økonomisk handlingsrom. Økonomisk handlingsrom<br />
er et uttrykk for kommunenes muligheter til å prioritere ulike<br />
sektorer etter å ha gitt velferdstjenester som normer og minstekrav<br />
fra staten pålegger dem. Undersøkelsen bygger på en identifisering<br />
og sammenlikning av utvalgte indikatorer fra KOSTRA. Indikatorene<br />
beskriver omfanget av tjenestetilbudet og innholdet i selve tjenesten.<br />
Undersøkelsen opererer med følgende kategorier av kommuner:<br />
• Små kommuner fra alle fylker i landet<br />
• Små utkantkommuner med fraflytting<br />
Nytt inntektssystem for fylkeskommunene<br />
vil bli presentert i kommuneproposisjonen<br />
2010. Endringer i inntektssystemet for fylkeskommunene<br />
vil bli sett i sammenheng med<br />
forvaltningsreformen.<br />
Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg<br />
og kirkebygg<br />
Det foreslås å etablere en ny rentekompensasjonsordning<br />
for skole og svømmeanlegg<br />
med en total investeringsramme på 15 mrd.<br />
kroner innenfor en tidsperiode på 8 år. Rentekompensasjonen<br />
beregnes med utgangspunkt<br />
i et serielån med 20års løpetid, 5års<br />
avdragsfrihet og flytende rente, uavhengig av<br />
hvordan kommunene faktisk velger å finansiere<br />
investeringene. Ordningen forvaltes av<br />
Husbanken.<br />
I rentekompensasjonsordningen for kirkebygg<br />
foreslås en ny investeringsramme på<br />
800 mill. kroner.<br />
Endringer i eigedomsskattelova<br />
Det har vært uavklart i hvilken utstrekning<br />
kommunene kan skrive ut eiendomsskatt<br />
for fiskeoppdrettsanlegg. Finansdepartementet<br />
foreslår derfor å lovfeste dette gjennom<br />
at oppdrettsanlegg likestilles med ”verk og<br />
bruk” i eigedomsskattelovas forstand. Parallelt<br />
med fremleggelsen av dette forslaget,<br />
sender departementet et forslag om innføring<br />
av en grense for hvor langt ut i sjøområdet<br />
kommunene kan skrive ut eiendomsskatt på<br />
høring.<br />
Det foreslås videre at fritaket for landbrukseiendommer,<br />
utvides til også å omfatte gartneri<br />
og planteskoler drevet i tilknytning til slike<br />
eiendommer. Gartneri og planteskoler uten<br />
tilknytning til landbrukseiendom omfattes<br />
ikke av forslaget.<br />
Les mer om statsbudsjettet på www.statsbudsjettet.dep.no.<br />
Kommunetermometeret – hvilken velferd får vi med dagens økonomi?<br />
• Små utkantkommuner med kraftpenger<br />
• Små og mellomstore kommuner i SørNorge<br />
• ”Norgeskommunen”<br />
• Kommuner med regionsentra, typisk i Finnmark<br />
• Kommuner nær store byer<br />
• Mellomstore kommuner, typisk på Vestlandet<br />
• Store kommuner i pressområder<br />
• De store byene<br />
Til tross for at kommunene er så ulike, viser undersøkelsen at alle<br />
innbyggere i kommuneNorge tilbys en omfattende standardmeny av<br />
velferdstjenester innenfor skole, oppvekst, pleie og omsorg og kultur<br />
og fritid. Svært mange behov blir likeverdig ivaretatt på tvers av ulike<br />
kommunetyper, noe som trolig kan tilskrives nasjonale føringer og<br />
lover. At kommunene har ulikt økonomisk handlingsrom, kommer<br />
til uttrykk i at terskelen for å få tilbud om pleie og omsorgstjenester<br />
ligger lavere i kommuner med romslig handlingsrom enn i de øvrige<br />
kommunene. Dette innebærer at kommunene med en romslig økonomi<br />
kan tilby sine innbyggere noe ekstra utover standardmenyen.<br />
Dette gjelder de små utkantkommunene hvor 6,5 prosent av befolkningen<br />
bor. De øvrige 93,5 prosentene kan forvente en omfattende<br />
standardmeny. Du kan lese mer her: http://www.ks.no/templates/<br />
Page.aspx?id=51729&epslanguage=EN
Stort vedlikeholdsetterslep i kommunale bygg<br />
Kommunesektoren forvalter en bygningsmasse<br />
som representerer milliardverdier og<br />
som utgjør en stor andel av vår felles nasjonale<br />
realkapital. En fersk rapport utarbeidet<br />
for KS forteller at kommunesektoren må<br />
bruke nesten 100 milliarder kroner på vedlikehold<br />
de neste ti årene. Det samlede kommunale<br />
bygningsareal er estimert til 10 prosent<br />
av all bygningsmasse i landet. Undervisnings<br />
og helsebygg utgjør til sammen ca<br />
65 prosent av det totale arealet. Opp mot 40<br />
prosent av all bygningsmasse i kommunal<br />
sektor er kartlagt i undersøkelsen. Kartleggingen<br />
viser at en tredjedel av bygningsmassen<br />
er i god stand, en tredjedel har behov for<br />
korrigerende tiltak i form av ekstraordinært<br />
vedlikehold, og en tredjedel har behov for<br />
omfattende tiltak til utbedring. Dette resultatet<br />
er noe bedre enn forventet sammenlignet<br />
med tidligere kartlegginger.<br />
Det omfattende vedlikeholdsetterslepet henger<br />
sammen med at kommunal eiendomsforvaltning<br />
har større utfordringer enn<br />
eiendomsforvaltning hos private aktører. En<br />
hypotese om at vedlikehold er truet av demokratiske<br />
prosesser blir langt på vei bekreftet<br />
i undersøkelsen. Kommunene må i større<br />
grad avveie vedlikehold opp mot produksjon<br />
av velferdstjenester. Kommunens valgte politiske<br />
ledelse har samtidig en tidshorisont<br />
som er betydelig kortere enn bygningenes<br />
levetid, og det er vanskelig i en trang kommuneøkonomi<br />
å redusere kommunale velferdsoppgaver<br />
for å ivareta godt vedlikehold.<br />
Rapporten påpeker behovet for at kommunene<br />
utarbeider et beslutningsgrunnlag for<br />
å foreta riktige prioriteringer og iverksetting<br />
av nødvendige tiltak. Dette må inkludere en<br />
bevissthet rundt konsekvensene av mangelfullt<br />
vedlikehold.<br />
Ny veileder om husleieordninger<br />
Mange kommuner er store eiendomsforvaltere. Kommunal og regionaldepartementet<br />
gir kommuner og fylkeskommuner gjennom en<br />
ny veileder et verktøy for å vurdere om innføring av husleie kan være<br />
et hensiktsmessig verktøy for å oppnå en mer effektiv og profesjonell<br />
eiendomsforvaltning. Veilederen viser hvordan slike husleieordninger<br />
kan praktiseres for å bidra til en sunn forvaltning av kommunens bygningsmasse<br />
og et godt planmessig og kostnadseffektivt vedlikehold.<br />
Den mest vanlige måten å ivareta eiendomsforvaltning i kommunene<br />
på, er at eiendomsforvaltningen er organisert i en enhet som ligger<br />
under administrasjonssjefen. Eiendomsenheten får bevilget budsjettmidler<br />
som skal dekke forvaltning, løpende drift, vedlikehold etc. av<br />
kommunens bygninger. Modellen er enkel å administrere og fungerer<br />
bra i mindre kommuner. Der administrasjonssjefen har god kjennskap<br />
til kostnader ved bygging og drift av kommunens bygninger og hvor<br />
det er politisk vilje og økonomisk evne til å budsjettere med et riktig<br />
vedlikehold, kan denne modellen fungere bra.<br />
Modellen med husleie er basert på at eiendomsforvaltningen organiseres<br />
og driftes tilnærmet slik en ekstern, profesjonell forvalter vil drifte<br />
bygninger. Eiendomsenheten får i prinsippet ikke lenger et budsjett<br />
fra kommunestyret (eller delegert via administrasjonssjefen), men får<br />
sine inntekter fra primærvirksomhetene som betaler full husleie for<br />
å benytte bygningen. Husleien tilsvarer kostnadene for bygningen inklusive<br />
utgifter til forvaltning, løpende drift og vedlikehold (FDVU).<br />
Primærvirksomheten belastes også for bygningens kapital eller avskrivingskostnader.<br />
Ifølge veilederen innebærer husleieordninger at:<br />
• Bygningenes kostnader blir synliggjort for alle, særlig for primærvirksomhetene<br />
som må betale husleie for bruken av bygningene.<br />
Virksomhetene får således et økt incitament til å vurdere denne<br />
kostnaden opp mot personalkostnader og andre kostnader.<br />
Det påpekes også et behov for å vurdere endringer<br />
i kommuneloven slik at man kan få<br />
bedre balanse i forholdet mellom vedlikehold<br />
og investeringer, og at kommunene i<br />
større grad kan gjennomføre tyngre vedlikeholdsoppgaver<br />
over investeringsbudsjettet.<br />
Innføring av internhusleie påpekes også som<br />
en vei å gå. Det må da være en forutsetning<br />
at den kalkulerte husleien avspeiler de reelle<br />
kostnadene. Rapporten trekker også inn<br />
offentligprivat samarbeid (OPS) med private<br />
eiendomsutviklere som et alternativ til<br />
kommunal eiendomsdrift. Det trekkes fram<br />
at fordelen med denne løsningen er at kommunen<br />
i større grad kan rendyrke sin rolle<br />
som velferdsprodusent, men at det er et problem<br />
at markedet for OPSavtaler befinner<br />
seg på begynnerstadiet. Slik sett vil det være<br />
forbundet med politisk og økonomisk risiko<br />
å velge en slik løsning. Hele rapporten finner<br />
du her: http://www.ks.no/templates/Page.<br />
aspx?id=52132<br />
• Bygningenes kostnader blir også synlige for politikere og andre<br />
beslutningstakere. Alle bygningsarealer får en synlig kostnad som<br />
også er avhengig av byggets standard.<br />
• Beslutningstakere får bedre styringsinformasjon for å vurdere behovet<br />
for nyinvesteringer fordi driftskonsekvenser er kjent før beslutningen<br />
skal tas. Bruker av bygningen belastes for disse kostnadene<br />
fullt ut over egne budsjettmidler.<br />
• Det blir en klarere rollefordeling mellom de ulike aktørene; eier,<br />
forvalter og bruker.<br />
• På sikt vil synliggjøring av alle kostnader og konsekvenser av manglende<br />
vedlikehold, kunne gi et mer planlagt og systematisk vedlikehold<br />
av bygninger.<br />
• På sikt vil incitementer for å redusere kostnader kunne gi bedre<br />
arealeffektivitet ved at brukerne og eiere blir mer kostnadsbevisste.<br />
Brukere kan tilpasse arealbruken, det blir lettere å få til sambruk,<br />
og eiendomsforvaltningen kan leie ut eller selge lite effektiv bygningsmasse.<br />
Veilederen gir råd om prosess for innføring og oppfølging og viser<br />
hvordan en kostnadsdekkende husleie kan beregnes. Nåværende modell<br />
uten husleie bør evalueres som grunnlag for innføring av husleiemodell.<br />
Dersom uheldig sider ved eiendomsforvaltningen best kan<br />
løses ved husleie, bør en starte en utredning. Det er også viktig å være<br />
bevisst på at innføring av husleie ikke automatisk fører til en bedring.<br />
Feil praktisering av en husleiemodell kan ha negative konsekvenser.<br />
Det må lages gode og klare leieavtaler, driftsavtaler og tilleggsavtaler<br />
som regulerer alle forhold mellom eier, forvalter og bruker. Gråsoner<br />
gir som regel støy, mens klare avtaler gir fornøyde parter. Det må videre<br />
avklares hvordan vedlikeholdsetterslepet skal håndteres, hvordan underskudd<br />
eller overskudd skal fordeles, samt flere andre viktige spørsmål.<br />
Du finner veilederen her: http://www.regjeringen.no/nb/dep/<br />
krd/dok/veiledninger_brosjyrer/2008/veilederomhusleieordninger.<br />
html?id=524297<br />
KOMMUNEREVISOREN 6/08<br />
13
14<br />
F O R V A L T N I N G S R E V I S J O N<br />
KOMMUNEREVISOREN 6/08<br />
Ugildhet i samband med<br />
plan for forvaltningsrevisjon<br />
Av Bernt Frydenberg, Norges Kommunerevisorfor<br />
juridisk rådgiver i NKRF bund er blitt kjent med at<br />
Kommunal og regionaldepartementet i brev<br />
av 18. juni 2007 til Forum for Kontroll og<br />
Tilsyn har uttalt seg om roller ved utarbeiding<br />
av plan for forvaltningsrevisjon og plan<br />
for selskapskontroll.<br />
Planene utarbeides av kontrollutvalget og<br />
vedtas av kommunestyret/fylkestinget, jf.<br />
§§ 10 og 13 i kontrollutvalgsforskriften. De<br />
bygger på en overordnet analyse. Kontrollutvalget<br />
avgjør hvem som på dets vegne utfører<br />
analysen. Departementet uttaler at ”det<br />
naturlige vil være at kontrollutvalgets sekretariat<br />
utarbeider utkast til den plan som<br />
kontrollutvalget forelegger for kommunestyret<br />
til vedtak”. Men analysen kan alternativt<br />
helt eller delvis utarbeides av revisjonen eller<br />
andre.<br />
Om revisjoner<br />
Departementet fortsetter:<br />
”En revisor har i utgangspunktet ingen<br />
rolle ved utarbeidelsen av slike planer.<br />
Hvorvidt en revisor kan medvirke ved<br />
utarbeidelse av forslag til en slik plan<br />
er et spørsmål om vedkommende vil<br />
være inhabil etter forvaltningsloven<br />
§ 6 eller om det vil være i strid med<br />
bestemmelsene om revisors uavhengighet<br />
i loven § 79 og forskrift om revisjon<br />
§ 13. Vi kan vanskelig se at lov<br />
Styret i Foreningen for god kommunal regnskapsskikk<br />
fastsatte 25. september 2008 KRS<br />
nr. 9 (F) Nedskrivning av anleggsmidler, som<br />
foreløpig kommunal regnskapsstandard.<br />
Standarden innføres med virkning for regnskapsåret<br />
2008.<br />
KRS nr. 9 (F) omhandler nedskrivning av<br />
anleggsmidler. Standarden angir indikatorer<br />
på varig verdifall og gir veiledning til hvordan<br />
virkelig verdi skal beregnes. I forhold til<br />
høringsutkastet er det gjort enkelte mindre<br />
eller forskrift i seg selv er til hinder for<br />
at revisor kan gi bistand til kontrollutvalgets<br />
sekretariat i forbindelse med<br />
slike planer, men dersom revisor senere<br />
skal – eller det er mulighet for dette –<br />
gjennomføre revisjon på bakgrunn av<br />
den aktuelle planen, må anledningen<br />
til å bidra ved utarbeidelse av planen<br />
(eller senere påta seg revisjonsoppdrag<br />
med utgangspunkt i planen) vurderes i<br />
lys av forvaltningsloven § 6 og bestemmelsene<br />
om revisors uavhengighet”.<br />
Departementet har her altså pekt på det i<br />
og for seg velkjente forhold at forvaltningslovens<br />
regler om ugildhet gjelder for kommunerevisjonen.<br />
Når det gjelder spørsmålet<br />
om hvilken praktisk betydning dette har,<br />
innskrenker departementet seg til å si at<br />
ugildhetsvurderinga må gjøres konkret. På<br />
bakgrunn av henvendelser til NKRF i saken,<br />
vil dette spørsmålet her bli kommentert noe<br />
nærmere.<br />
Forvaltningslovens regler om ugildhet gjelder<br />
i utgangspunktet enkeltpersoner (”fysiske<br />
personer”), jf. uttrykket ”offentlig tjenestemann”<br />
i loven § 6. De får virkning når<br />
vedkommende eller dennes nærstående er<br />
part i saken og når ”andre særegne forhold<br />
foreligger som er egnet til å svekke tilliten til<br />
hans upartiskhet”; her skal det bl.a. ”legges<br />
vekt på om avgjørelsen i saken kan innebære<br />
justeringer, som er omtalt i oversendelsesbrevet.<br />
• Det er tatt inn et eget punkt om beregning<br />
av virkelig verdi på finansielle anleggsmidler.<br />
Finansielle anleggsmidler skal<br />
vurderes til markedsverdi eller realisasjonsverdi.<br />
• Det er presisert tydeligere at et fall i markedsverdien<br />
på et varig driftsmiddel i seg<br />
selv ikke er en indikator på varig verdifall.<br />
Så lenge anleggsmidlets tjenestepotensial<br />
(bruksverdi) er intakt, legger standarden<br />
særlig fordel, tap eller ulempe for ham selv”<br />
eller nærstående.<br />
Man kan ikke se bort fra at det vil kunne foreligge<br />
en sammenheng mellom hvordan den<br />
overordnede analysen blir utformet og valget<br />
av oppdragstaker. Etter NKRFs vurdering er<br />
en hypotetisk eller likeverdig mulighet for å<br />
oppnå oppdrag likevel ikke tilstrekkelig for<br />
at det skal oppstå ugildhet; her må det være<br />
en betydelig sannsynlighetsovervekt. For<br />
kommunale revisjoners vedkommende kommer<br />
i tillegg at den måten disse er finansiert<br />
på og den måten deres tilsatte er lønnet<br />
på, innebærer at det vanligvis neppe kan sies<br />
at et oppdrag vil innebære særlig fordel, tap<br />
eller ulempe i lovens forstand, verken for<br />
den enkelte tilsatte eller revisjonsenheten. Vi<br />
antar derfor at det skal foreligge en ganske<br />
spesiell situasjon for at tilsatte i kommunale<br />
revisjoner skal anses for ugilde til å delta i<br />
utarbeidelsen av overordnet analyse. For private<br />
revisjoners vedkommende vil oppdrag<br />
muligens få mer direkte betydning for den<br />
enkelte, men vi kommer ikke nærmere inn<br />
på dette spørsmålet her.<br />
Sekretariater<br />
Departementet uttaler seg også om kontrollutvalgssekretariater.<br />
Vi forstår denne uttalelsen<br />
slik at den nevnte typen ugildhetsspørsmål<br />
ikke vil oppstå for sekretariater da disse i<br />
denne sammenhengen vil ”være å regne som<br />
en del av kontrollutvalget selv”.<br />
Foreløpig kommunal regnskapsstandard om nedskrivning av anleggsmidler<br />
til grunn at anleggsmidlet ikke skal nedskrives.<br />
• Det er anleggsmidlets bruksverdi på tidspunktet<br />
for nedskrivning som skal vurderes.<br />
Brukes anleggsmidlet på dette tidspunktet<br />
til et annet formål enn tidligere,<br />
presiseres det at det er verdien av den endrede<br />
bruken som skal legges til grunn.<br />
Standarden kan lastes ned fra http://www.<br />
gkrs.no/images/stories/Forelopige%20standarder/krs_9.<strong>pdf</strong>.
Uavhengighet<br />
Regnskap er en samling påstander. Den regnskapspliktige skal etter lov og forskrift fremme<br />
en oversikt over de hendelser av økonomisk art som inntraff i perioden og gi et bilde<br />
av den økonomiske situasjonen på balansetidspunktet. Revisor gir en uavhengig uttalelse<br />
om påliteligheten av denne informasjonen. Kan metode for innsamling av informasjon om<br />
regnskapet og regnskapsdata påvirke revisors konklusjoner?<br />
Historikk<br />
Den som ikke har fulgt historikken i kommunal<br />
revisjon skal være forsiktig med å<br />
uttrykke seg bastant om historiske hendelser,<br />
årsak og virkning uten å granske dette<br />
nærmere. På den annen side har jeg kommet<br />
inn i en enhet med en tradisjon det kan være<br />
grunn til å reflektere litt over. Trolig er ikke<br />
situasjonen særlig annerledes i andre enheter.<br />
En slik refleksjon kan, dersom flere trekker<br />
konklusjoner i samme retning som jeg,<br />
påvirke vårt arbeid videre fremover.<br />
Kommunal revisjon startet i stor utstrekning<br />
som en del av kommunen, med eget personale<br />
med eksplisitt myndighet. Allikevel<br />
innenfor kommunen som organisatorisk enhet,<br />
slik at en i større eller mindre grad tok<br />
del i kommunens miljø og handlingsmønster.<br />
I den første tiden var det fysiske bøker,<br />
og en måtte dermed ha fysisk tilgang. Senere<br />
har systemene blitt elektroniske, men kommunikasjon<br />
og distribusjon var lenge sterkt<br />
begrenset. Fremdeles er vi direkte tilknyttet<br />
kommunenes systemer på forskjellige måter.<br />
IT-systemer<br />
I Hedmark Revisjon IKS er vi i større eller<br />
mindre grad knyttet til regnskap, fagsystemer<br />
som leverer data til regnskap, saksbehandlingssystem,<br />
arkiv, epost etc for de kommuner<br />
vi reviderer. Dette er i all hovedsak nyttig,<br />
men påvirker måten vi samler informasjon<br />
på vår uavhengighet?<br />
For regnskapsrevisjon ser jeg utfordringer på<br />
flere punkter. For det første konstaterer jeg at<br />
det er vanskelig å ha tilstrekkelig kunnskap<br />
om alle systemene. Vi har ikke kapasitet til<br />
vesentlig opplæring på dette, og vi bruker<br />
systemene så lite at det er vanskelig å skaffe<br />
seg tilstrekkelig erfaring. Denne mangel på<br />
kompetanse medfører at jeg opplever en vesentlig<br />
usikkerhet om det er de riktige dataene<br />
jeg har fått med meg. Det andre forholdet<br />
T<br />
er at regnskapsprodusenten ikke har oversikt<br />
over hvilke data jeg forholder meg til.<br />
En annen side ved dette er at de feil som<br />
systemet måtte inneholde på grunn av feil i<br />
oppsett etc blir vesentlig vanskeligere å identifisere<br />
når vi bygger på systemets forutsetninger.<br />
Løsning<br />
Min prinsipielle holdning er at vi bør ha oppdragsavtaler<br />
som fastsetter hvilke data vi skal<br />
ha. Dataenes <strong>format</strong> og hvordan vi skal forholde<br />
oss når vi har behov for andre data, bør<br />
også avtalefestes. Mottatte data må behandles<br />
videre i systemer som er egnet for dette. Flere<br />
revisjonsenheter har i dag revisjonsverktøyet<br />
IDEA. Dette er et system som kan benyttes<br />
ikke bare til uttrekk og analyse av data. Vi<br />
kan også simulere regnskapssammendrag<br />
og på den måten gi en uavhengig vurdering<br />
av systemoppsettene i programmene. En slik<br />
løsning reduserer antall programmer vi har<br />
behov for kompetanse på. Vi må ha tilstrekkelig<br />
kunnskap om filimport, men den kan<br />
være forbeholdt forholdsvis få i organisasjonen.<br />
Ellers vil revisjonsverktøyet være det vi<br />
trenger kompetanse på. Når vi har funnet<br />
forhold vi ønsker å undersøke nærmere, vil<br />
en direkte dialog med personalet hos den reviderte<br />
gi oss de siste svarene. Dette kan vi<br />
gjøre ved å observere for deretter å få laget<br />
nødvendig dokumentasjon.<br />
Rådgiving<br />
Både revisjonsforskriften og revisorloven setter<br />
begrensninger i revisors mulighet til å ta<br />
rådgivingsoppdrag for den reviderte (lovtekstene<br />
er tatt inn i egen boks). Bestemmelsen<br />
henviser til risikoen for at det kan reises tvil<br />
om revisors uavhengighet og objektivitet. Kan<br />
og bør denne bestemmelsen vurderes bredere<br />
slik at den rammer vår tradisjon for selv å<br />
innhente informasjon? Er vår praksis av en<br />
slik art at vi kan konkludere på grunnlag av<br />
ufullstendig innhentet informasjon? En slik<br />
I<br />
L D E B A T T<br />
Av Trond Rønning,<br />
revisor i Hedmark<br />
Revisjon IKS<br />
konklusjon vil i så tilfelle avhenge av oss og<br />
ikke av den regnskapspliktige. Dersom det på<br />
denne måten kan reises tvil om vår uavhengighet<br />
og objektivitet er dette uheldig!<br />
Oppsummering Denne mangel på<br />
Vår praksis med selv å lete<br />
kompetanse medfø<br />
frem den informasjonen vi<br />
mener vi trenger og finner rer at jeg opplever<br />
tilgjengelig, gjør at vi har en vesentlig usik<br />
behov for vesentlig mer tid<br />
kerhet om det er de<br />
enn det som er nødvendig<br />
for å revidere kommunen. riktige dataene jeg<br />
Videre har vi god tradisjon har fått med meg<br />
for å utføre avstemminger<br />
og kontroller som den regnskapspliktige selv<br />
burde ha gjort, uten at dette blir tydelig nok<br />
presentert overfor kunden. Dette er også et<br />
forhold som gjør vår revisjon dyrere enn tilsvarende<br />
revisjon i privat sektor.<br />
Har vi en tradisjon der vi tar ansvaret for at<br />
kommunen får ren revisjonsberetning? Vi vil<br />
få en bedre revisjon av kommunen dersom<br />
vi blir tydeligere i skillet mellom revisors ansvar<br />
og kommunens ansvar gjennom tydelige<br />
avtaler og klar praktisering av avtalene.<br />
I de fleste tilfeller tror jeg kommunen er tjent<br />
med billigere revisjon på grunn av økt kapasitet<br />
og kompetanse i egen organisasjon.<br />
Vurderingene over er gjort ut fra regnskapsrevisjon.<br />
Forvaltningsrevisjon har jeg jobbet<br />
så lite med, at jeg ikke skal gå nærmere inn<br />
på dette. Ut fra spørsmål og kommentarer fra<br />
kolleger innen det fagfeltet, har jeg et meget<br />
klart inntrykk av at problemstillingen er aktuell<br />
også der. Jeg tror derfor at kommunal<br />
revisjon vil styrke sin stilling ved å etablere et<br />
skarpere skille. Konklusjoner avgis på grunnlag<br />
av mottatt informasjon. Får vi ikke slik<br />
informasjon er det trolig minst like nyttig for<br />
kontrollutvalget å motta kunnskap om dette.<br />
Konklusjonene om det opprinnelige temaet<br />
får da komme i neste runde.<br />
Forts. side 20<br />
KOMMUNEREVISOREN 6/08<br />
15
16<br />
NKRFs samling for kontrollutvalgssekretærer<br />
2008<br />
For andre år på rad ble det 17.–18.september 2008 avholdt<br />
samling for KU-sekretærer på Quality Airport Hotel Gardermoen.<br />
Som ett av få samlingspunkter spesielt rettet mot sekretærene,<br />
er denne samlingen en tiltrengt møteplass for å ta opp<br />
aktuelle temaer og utveksle erfaringer.<br />
Kontrollutvalgskomiteen har stått for den<br />
faglige og praktiske tilretteleggingen, og komiteens<br />
leder, Torgun M. Bakken, åpnet samlingen<br />
med å ønske deltakerne velkommen.<br />
Samlingens første dag startet med et engasjerende<br />
foredrag av Jarle Eid, professor i psykologi<br />
ved Universitetet i Bergen. Foredraget<br />
omhandlet kommunikasjon, herunder<br />
samhandling i konflikt og samarbeid. Som<br />
innfallsvinkel til foredraget brukte han problemstillinger<br />
som kunne tenkes å oppstå i<br />
samarbeidsforholdet mellom revisjonen og<br />
sekretariatet. Eid berørte forhold som hemmer<br />
og fremmer budskapet og kom inn på at<br />
ulike personer har ulike kommunikasjonsstiler.<br />
Foredraget ble etterfulgt med gruppeoppgaver<br />
og diskusjoner i plenum.<br />
Kjell Tore Wirum, sekretariatsleder/spesi<br />
Jarle Eid.<br />
KOMMUNEREVISOREN 6/08<br />
alkonsulent ved Kontrollutvalgssekretariat<br />
Nordmøre, fulgte opp med dagens neste<br />
tema: Tilsyn med forvaltningen. Wirum<br />
skisserte behovet for tilsyn med forvaltningen<br />
og redegjorde med eksempler hvordan dette<br />
kunne utføres i praksis.<br />
Odd Solberg, rådgiver, Ksekretariatet IKS,<br />
tok deretter for seg temaet Tilsyn med revisjonen.<br />
Solberg redegjorde for hvordan<br />
tilsynet med oppdragsansvarlig revisor kunne<br />
utføres og viste til eksempler.<br />
De to sistnevnte tema ble i etterkant gjenstand<br />
for gruppeoppgaver og diskusjoner i<br />
plenum for samlingens deltakere.<br />
Torgun M Bakken, daglig leder Glåmdal sekretariat<br />
IKS, tok for seg bolken Åpen post.<br />
Åpen post er gjennomgang og diskusjon av<br />
Hanne Kongsvik.<br />
Av kontrollutvalgskomiteen<br />
ulike temaer etter innspill/forslag fra deltakerne<br />
i forkant. Kontrollutvalgets uttalelse<br />
til årsregnskapet var det første temaet som<br />
ble tatt opp. Kontrollutvalgskomiteen sendte<br />
våren 2006 ut et forslag til mal/veileder<br />
for utforming av kontrollutvalgets uttalelse<br />
til årsregnskapet til medlemmene og dette,<br />
sammen med et eksempel på en uttalelse,<br />
ble diskutert i forsamlingen. Organisering<br />
av sekretærtjenesten for kontrollutvalget<br />
og den siste tidens avklaringer om dette og<br />
tilhørende temaer, ble også diskutert under<br />
åpen post.<br />
Øyvind Schage Førde, advokat, Nedre Romerike<br />
Distriktsrevisjon (NRD), startet dag 2<br />
med å berøre de lovmessige skranker for selskapskontroll<br />
samt prosedyrer for gjennomføring<br />
av selskapskontroll. Førde delte<br />
NRD sine erfaringer med planlegging og<br />
gjennomføring av selskapskontroll så langt.<br />
Etter foredraget var det satt av tid til spørsmål<br />
og diskusjon i plenum.<br />
Dagens andre tema ble presentert av Stein<br />
Kristian Andersen, økonomisjef i Sørum<br />
Forts. side 23
Allerede 200 brukere<br />
i kommunal sektor!<br />
http://descartes.bouvet.no
18<br />
Konkurranse!<br />
Rasteplass Mjukinn. Foto: Marianne Hopmark.<br />
I forrige nummer spurte vi hvilke fylkeshovedsteder Hurtigruta ikke er innom i de fylkene den har anløpssted.<br />
Riktig svar er Leikanger (Sogn og Fjordane) og Steinkjer (Nord-Trøndelag).<br />
Blant de innkomne svar har vi trukket ut følgende vinner:<br />
Aud Sættem Johnsen (nestleder kontrollutvalget i Sør-Odal). Premie er på vei!<br />
I forbindelse med at Ole Kristian<br />
Rogndokkens overgang fra daglig<br />
leder i Innlandet Revisjon IKS til<br />
daglig leder i NKRF, ble det arrangert<br />
lunsj på Rica Victoria på<br />
Lille hammer. Der ble han overrakt<br />
denne flotte t-skjorta som<br />
en av avskjedsgavene. T-skjorta<br />
var ment som nytt arbeidsantrekk,<br />
om skjorta blir hyppig å<br />
se i Oslos gater i tiden framover,<br />
gjenstår å se.<br />
KOMMUNEREVISOREN 6/08<br />
I de kommende numrene av<br />
<strong>Kommunerevisoren</strong> vil vi sette<br />
leserne våre på prøve i form<br />
av en geografinøtt. Blant de<br />
innkomne svarene trekker vi<br />
ut en vinner som får en flott<br />
premie.<br />
Denne gangen trekker vi inn<br />
fra kysten, og spør:<br />
Hvor mange norske fylker<br />
grenser til Sverige?<br />
Svar sendes til<br />
lars.settemsdal@trondheim.kommune.no<br />
innen 30. november.
Oversikt over fagartikler<br />
i <strong>Kommunerevisoren</strong> 2008<br />
Forfatter Side Nr<br />
RegNSkap<br />
Revisjon av NAVkontorene muligheter for samordning? Morten Alm Birkelid og<br />
Wenche Jensen 811 1<br />
Avgrensning mellom drifts og investeringsregnskapet Knut Erik Lie 1517 1<br />
Vekk med likviditetsreserven Ailin Aastvedt 2224 1<br />
Hva er KOSTRA Helge Holthe 2327 2<br />
Formuesbevaring og næringsdrivende kommunale foretak (KF) Trond Rønning 1011 4<br />
God regnskapsskikk for ideelle organisasjoner Elsie M Tjeransen 1214 4<br />
Fylkesmannens desisjonsrolle Frode Atle Bye 20 5<br />
ReviSjON Og RÅdgivNiNg<br />
Standarder for regnskapsrevisjon – ulike behov<br />
i offentlig og privat sektor<br />
Rolleiv Lilleheie 18 3<br />
Harmonisering av revisjonsstandarder for regnskapsrevisjon<br />
i offentlig og privat sektor – hvor er forskjellene?<br />
Kelly Ånerud 1925 3<br />
Descartes ITbasert revisjonsmetodikk Trond Rønning 2830 3<br />
Vad händer med den kommunala revisionen i Sverige? Karin Tengdelius og<br />
Caroline Nyman 1819 5<br />
Styrket fokus på metodikk ved bruk av Descartes<br />
FORvalTNiNgSReviSjON<br />
Trond Rønning 810 6<br />
Forvaltningsrevisjon noe for kontrollutvalget? Kari Merete Andersen 89 2<br />
Forvaltningsrevisjon i stat og kommune Torbjørn Berglann 1011 2<br />
Konjakk nei takk vin ja takk Anna Ølnes 45 3<br />
Overordnet analyse for små kommuner i Hallingdal Turid Berglund 1617 3<br />
Etiske retningslinjer på plass: Det er nå jobben begynner Lin Helliesen 45 6<br />
Ugildhet i samband med plan for forvaltningsrevisjon<br />
eTikk<br />
Bernt Frydenberg 14 6<br />
Rolleklarhet og åpenhet i kommunene Martin Hill Oppegaard 2022 2<br />
KS status i arbeidet med etikk<br />
kONTROlluTvalg<br />
Svein Kamfjord 67 3<br />
KUsekretær og revisor Arvid Hanssen 1214 1<br />
Offentleglova Jostein Selle 46 4<br />
Oppfølging av politiske vedtak Kjell Tore Wirum 2627 3<br />
FiNaNS<br />
Nedskrivning av anleggsmidler Ailin Aastvedt 47 1<br />
Kommuner og finansforvaltning Jan Petter Jørgensen 67 2<br />
Klassifisering av finansielle instrumenter Ailin Aastvedt 47 5<br />
Finansiell risiko Martin Spillum 1012 5<br />
OFFeNTlige aNSkaFFelSeR<br />
Hvor er risikoområdene ved offentlige anskaffelser? Robert Myhre 45 2<br />
MiSligheTeR<br />
Aktiv identifisering av signaler på mulige misligheter Anders Berg Olsen 811 3<br />
kOMMuNal ORgaNiSeRiNg<br />
Kommunale foretak Ole Rødal 67 6<br />
KOMMUNEREVISOREN 6/08<br />
19
20<br />
Frode Singstad (25 år)<br />
er ansatt som jurist ved Revisjon MidtNorge<br />
IKS. Han avsluttet masterstudiet i Rettsvitenskap<br />
ved i Universitetet i Bergen våren 2008.<br />
Hilde Løseth Modell (22 år)<br />
er ansatt som revisor ved Revisjon MidtNorge<br />
IKS. Hun er bachelor i revisjon fra Trondheim<br />
Økonomiske Høgskole.<br />
Johnny Kildal (44 år)<br />
er ansatt som revisor ved Revisjon MidtNorge<br />
IKS. Han er bachelor i revisjon fra Trondheim<br />
Økonomiske Høgskole.<br />
Tove Tveråmo (43 år)<br />
har fra 13. mai gått over i ny stilling som ass.<br />
daglig leder i Revisjon MidtNorge IKS. Tidligere<br />
hadde hun stilling som koordinator for<br />
regnskapsrevisjon i samme selskap.<br />
Wenche Holt (44 år)<br />
har fra 13. mai gått over fra stilling som<br />
KOMMUNEREVISOREN 6/08<br />
OM NAVN<br />
oppdragsansvarlig revisor til koordinator for<br />
regnskapsrevisjon i Revisjon MidtNorge<br />
IKS.<br />
I mars begynte Øystein Zeiner (56) som<br />
forvaltningsrevisor.<br />
Han kom fra stilling som levekårssjef i Stavanger<br />
kommune med ansvar for sykehjem,<br />
hjemmebaserte tjenester, og helse og sosiale<br />
tjenester. Øystein Zeiner er statsviter (cand.<br />
polit) fra Universitetet i Bergen og har også<br />
bakgrunn som vitenskapelig assistent ved<br />
UiB og senere som amanuensis i Bodø.<br />
I juni begynte Øyvind A. Krogh (37) som<br />
regnskapsrevisor.<br />
Han kom fra stilling som skattejurist ved<br />
Skatt MidtNorge i Trondheim. Øyvind Krogh<br />
er utdannet jurist fra Universitetet i Oslo og<br />
har dessuten bachelorgrad i revisjon fra<br />
Trondheim Økonomiske Høgskole. Han har<br />
også godkjent flere deleksamener på master i<br />
revisjon (statsautorisert revisor) fra NHH.<br />
I august begynte Tove Gunn Moen (53)<br />
som oppdragsleder og fagansvarlig for<br />
regnskapsrevisjon.<br />
Hun er siviløkonom og statsautorisert revisor<br />
fra Norges Handelshøyskole i Bergen. I mange<br />
år har Moen vært førstelektor og ansvarlig<br />
for revisorutdanningen ved Universitetet<br />
i Stavanger.<br />
I september begynte Mette Rita Hegdal<br />
(44) som oppdragsleder.<br />
Hun er registrert revisor og har mange års<br />
praksis fra privat, statlig og kommunal revisjon.<br />
Fra 20022006 var Hegdal controller i<br />
Stavanger kommune og det siste år har hun<br />
vært leder for regnskapsseksjonen i Stavanger<br />
kommune.<br />
Bjørg Hagen<br />
er tilsatt som ny daglig<br />
leder i Innlandet Revisjon<br />
IKS. Hagen er registrert<br />
revisor og kommer fra stillingen som<br />
underdirektør i Skatt Øst. Hun har tidligere<br />
vært fylkesrevisor i Oppland. Hun etterfølger<br />
Ole Kristian Rogndokken som begynner som<br />
daglig leder i Norges Kommunerevisorforbund.<br />
Cecilie Blakstad<br />
er ansatt som sekretær<br />
ved Distriktsrevisjon Nordmøre IKs. Cecilie er<br />
23 år og har fagbrev innen resepsjonsfag.<br />
Forts. fra side 15<br />
Forskrift om revisjon i kommuner og fylkeskommuner mv. FOR-1993-01-13-4045, FOR-1997-08-13-1542, jf<br />
Kommuneloven § 45<br />
§ 14 Den som foretar revisjon for en kommune eller fylkeskommune etter denne forskrift kan ikke utføre rådgivnings eller andre tjenester<br />
for kommunen eller fylkeskommunen, dersom dette er egnet til å påvirke eller reise tvil om revisors uavhengighet og objektivitet.<br />
Den som foretar revisjon kan ikke yte tjenester som hører inn under den revisjonspliktiges egne ledelses og kontrolloppgaver.<br />
Den som foretar revisjon kan ikke opptre som fullmektig for den revisjonspliktige. Unntak fra dette gjelder ved bistand i skattesaker etter<br />
domstolsloven § 218.<br />
Lov om revisjon og revisorer (revisorloven). 1999-01-15-2<br />
§ 45. Rådgivningstjenester m.v.<br />
Revisor som reviderer årsregnskap for en revisjonspliktig kan ikke utføre rådgivnings eller andre tjenester for den revisjonspliktige,<br />
dersom dette er egnet til å påvirke eller reise tvil om revisors uavhengighet og objektivitet.<br />
Revisor kan ikke yte tjenester som hører inn under den revisjonspliktiges egne ledelses og kontrolloppgaver.<br />
Revisor kan ikke opptre som fullmektig for den revisjonspliktige. Unntak fra dette gjelder ved bistand i skattesaker etter domstolloven<br />
§ 218.<br />
I revisjonsselskap gjelder denne bestemmelse tilsvarende for revisor som ikke er ansvarlig revisor.<br />
Departementet kan i forskrift gi utfyllende bestemmelser til denne paragraf.
Ny utgave oppdatert<br />
pr. august 2007!<br />
Revisjon og tilsyn – til beste for kommuner og fylkeskommuner<br />
NYHET!<br />
Revisjon og tilsyn – til beste for kommuner og fylkeskommuner<br />
Kommunerevisors<br />
håndbok<br />
Inneholder en samling av aktuelle lover, forskrifter, standarder<br />
for revisjon og beslektede tjenester og kommunale regnskapsstandarder,<br />
samt annen informasjon som kommunerevisor<br />
og andre har nytte av i sitt arbeid.<br />
Kommunerevisors håndbok kan kjøpes både som bok<br />
og/eller på CD. Se NKRFs nettsider for informasjon om<br />
priser og bestilling.<br />
Tilsyn og revisjon i<br />
kommunal sektor<br />
I boka er det gjort greie for hovedstrukturen for kommunal virksomhet og det<br />
regelverk som revisjonen og kontrollutvalget arbeider innafor, og hvor den enkelte<br />
bestemmelse i det nye regelverket er kommentert. Boka er først og fremst<br />
skrevet med tanke på dem som arbeider med tilsyn og revisjon i kommunal<br />
sektor, herunder kontrollutvalgsmedlemmer, og på studenter, men vil også være<br />
nyttig for folkevalgte og tilsatte i kommuner, fylkeskommuner og kommunale,<br />
fylkeskommunale og interkommunale virksomheter.<br />
Boka er skrevet av daglig leder Bjørn Bråthen, Norges Kommunerevisorforbund,<br />
juridisk rådgiver Bernt Frydenberg, Norges Kommunerevisorforbund og daglig<br />
leder Ole Kristian Rogndokken, Innlandet Revisjon IKS.<br />
Pris (inkl. porto/eksp) Kr. 375,- for medlemmer Kr. 475,- for andre.<br />
Til privatpersoner kommer postoppkrav i tillegg.<br />
Bestilling kan gjøres på eget bestillingsskjema på<br />
NKRFs nettsider.<br />
www.nkrf.no www.nkrf.no
22<br />
Vi presenterer …<br />
Vi utfordrer<br />
Rogaland Revisjon IKS<br />
til å presentere sin<br />
virksomhet til neste<br />
nummer.<br />
KOMMUNEREVISOREN 6/08<br />
Rogaland<br />
Vest-Agder<br />
Hordaland<br />
Aust-<br />
Agder<br />
Sogn og<br />
Fjordane<br />
Telemark<br />
Buskerud<br />
Møre og<br />
Romsdal<br />
Oppland<br />
Oslo<br />
Østfold<br />
Vestfold<br />
Vi har blitt utfordret både i <strong>Kommunerevisoren</strong><br />
4/08 og 5/08 til å presentere vår virksomhet,<br />
så nå kommer den herved.<br />
Buskerud kommunerevisorforening besto<br />
pr. 1. halvår 2008 av i alt 33 aktive medlemmer<br />
fra Buskerud Kommunerevisjon IKS<br />
(24 medlemmer), Kommunerevisjon IKS (5<br />
medlemmer), Kontrollutvalgssekretariatet i<br />
Buskerud og omegn (3 medlemmer) samt<br />
ett medlem fra BDO Noraudit. I tillegg har<br />
vi 13 «pensjonistmedlemmer», herunder ett<br />
æresmedlem som også har NKRFs hederstegn<br />
i gull.<br />
Kontrollutvalgssekretariatet ellers i Buskerud<br />
og omegn dekker kontrollutvalgsfunksjonen<br />
for 17 kontrollutvalg (Buskerud fylkeskommune,<br />
Svelvik kommune i Vestfold og 15<br />
kommuner i Buskerud). Kommunerevisjon<br />
IKS har revisjonen av de seks Hallingdalskommunene,<br />
men Buskerud Kommunerevisjon<br />
IKS har revisjonen av de øvrige kommunene<br />
i Buskerud, samt fylkeskommunen og<br />
kommunene Sande og Svelvik i Vestfold.<br />
Det er et ubestridelig faktum at lokalforeningens<br />
aktiviteter har dalt betraktelig de siste<br />
femseks årene og nærmest omvendt proporsjonalt<br />
med utviklingen av revisjonsenhetene<br />
og kontrollutvalgssekretariatet, ellers.<br />
På begynnelsen av 2000tallet var lokalforeningens<br />
styre på fem medlemmer og det var<br />
et godt fungerende kursutvalg i tillegg. I dag<br />
Akershus<br />
Sør-<br />
Trøndelag<br />
Hedmark<br />
Nord-<br />
Trøndelag<br />
Nordland<br />
sitter vi igjen med et styre på<br />
tre medlemmer og intet kursutvalg.<br />
Sistnevnte utvalg er<br />
lagt ned; blant annet begrunnet<br />
med at man ikke hadde<br />
noe ønske om å arrangere kurs<br />
i konkurranse med NKRFs tilbud.<br />
Styret har på denne bakgrunnen<br />
konsentrert seg om å være å være et<br />
bindeledd mellom NKRF og medlemmene.<br />
Økonomien i lokalforeningen er god. Vi har<br />
fortsatt litt penger ”på bok”. Vi har et vedtak<br />
på at lokalforeningen skal drives med et påslag<br />
på kr 200, pr. medlem pr. år, uavhengig<br />
av den sentrale kontingenten som NKRF<br />
krever inn.<br />
Styret består i dag av Turid Berglund Ekeberg<br />
(styremedlem), Frode Salvesen (kasserer) og<br />
Pål Ringnes (nyvalgt leder). Det var ingen<br />
rift om ledervervet på siste årsmøte! Det har<br />
vært en utfordring for lokalforeningen å få<br />
til et engasjement blant medlemmene som<br />
går utover egen enhet. Dette kan selvsagt ha<br />
sammenheng med at foreningen har bestått<br />
av en stor revisjonsenhet og en liten revisjonsenhet,<br />
i tillegg til enheten som driver<br />
med sekretariatstjenester. Dessuten har det<br />
vært vanskelig å engasjere mer enn et fåtall<br />
av medlemmer, med de stadig trangere økonomiske<br />
rammer for muligheten til «frivillig»<br />
arbeid gjennom jobben. På siste årsmøte<br />
ble det fokusert på hvilke valg av strategier<br />
lokalforeningen bør gå for videre. Eksisterende<br />
strategi med å legge foreningens drift<br />
på et minimumsnivå ble ganske så inngående<br />
drøftet. Styret ser for seg at vi etter dette<br />
står med følgende alternative hovedstrategier.<br />
Disse kan beskrives som følger:<br />
Norges Kommunerevisorforbund, Kommunerevisorforbund, Postboks Postboks 1417 Vika, 0115 Oslo<br />
Troms<br />
Finnmark<br />
Buskerud<br />
kommunerevisorforening<br />
Styret i Buskerud kommunerevisorforening<br />
Den ”offensive” strategien som kan innebære<br />
et bredt samarbeid med lederne for enhetene,<br />
med henblikk på å kunne bruke foreningen<br />
som et ledd i utviklingen av både strategi og<br />
fagkompetanse. Det kan også være aktuelt å<br />
slå seg sammen andre lokalforeninger slik at<br />
man sammen står bedre rustet til å fremme<br />
utviklingen av revisjon og tilsyn innen det<br />
aktuelle geografiske området. Spørsmålet<br />
om sammenslåing med annen lokalforening<br />
ble reist i 2005, men ble den gangen<br />
lagt på is.<br />
Den ”passive” strategien som lokalforeningen<br />
har stått for de siste årene. I praksis vil<br />
dette innebære at vi avholder et årsmøte og<br />
ellers har liten eller minimal aktivitet.<br />
Den ”destruktive” strategien vil innebære et<br />
forslag om å legge ned lokalforeningen. Med<br />
mindre ikke de lokale enhetene og medlemmene<br />
ser nytten av å ha en lokalforening, så<br />
vil dette være en eneste riktige alternativ.<br />
Uten å ha god oversikt over de aktivitetene<br />
som drives i de andre lokalforeningene i<br />
NKRF, tror vi at det er flere som er i samme<br />
situasjon som oss. NKRF har jo i sitt strategidokument<br />
et konkret punkt i forhold til lokalforeningene.<br />
Som sikkert de fleste husker,<br />
ble det vedtatt på det NKRFs årsmøte i juni i<br />
år at styret skulle innarbeide konkrete målsettinger<br />
for hvordan lokalforeningen kan<br />
være et strategisk redskap for kompetansebygging<br />
og rekruttering. Styret har da også<br />
invitert lokalforeningene til å drøfte dette etter<br />
avslutningen av nasjonal fagkonferanse<br />
på Gardermoen 27.28.10.2008. Vi er spente<br />
på hva resultatet av slike drøftinger vil bli –<br />
og kan hende noe usikre på om vi kan komme<br />
frem til noe omforent.<br />
STyRELEDER: Revisjonsdirektør Per Olav Nilsen, Trondheim kommunerevisjon, 7004 Trondheim tlf: 72 54 64 70 per-olav.nilsen@trondheim.kommune.no<br />
NESTLEDER: Sekretariatsleder Reidar Enger, Kontrollutvalget i Oslo kommune, Fredrik Selmers vei 2, 0663 Oslo tlf: 23 48 68 03 reidar.enger@krv.oslo.kommune.no<br />
STyREMEDL.: Leder Regnskapsrevisjon Inger Anne Fredriksen, Buskerud Kommunerevisjon IKS, Postboks 4197, 3005 Drammen tlf: 32 20 15 13 inger-anne.fredriksen@bkr.no<br />
Seksjonsleder Tone Rangøy Holte, Forvaltningsrevisjon i Østfold kommunerevisjon IKS tlf: 69 30 69 74 trah@fredrikstad.kommune.no<br />
Halldis Moltu, Søre Sunnmøre kommunerevisjon IKS, Rådhuset, 6084 Larsnes tlf: 70 02 80 80 halldis.moltu@sskrevisjon.no
Forts. fra side 16<br />
kommune, og omhandlet eierstrategi<br />
sett fra en kommunes synspunkt. Andersen<br />
redegjorde for tiltak som Sørum kommune<br />
som eier hadde satt i verk i forhold til<br />
håndtering av sine eierinteresser i selskap.<br />
Det var blant annet avholdt styrekurs for<br />
kommunens valgte representanter i styrer,<br />
representantskap og generalforsamlinger, det<br />
var utarbeidet en eiermelding for kommunens<br />
samlede eierinteresser i selskaper samt<br />
opprettet et eget eiersekretariat i kommunen<br />
for å forestå den løpende oppfølgingen av selskapene.<br />
Dagens tredje tema omhandlet veileder for<br />
overordnet analyse. Innledere var her<br />
Reidar Enger, sekretariatsleder for kontrollutvalgets<br />
sekretariat, Oslo kommune og<br />
Hanne Kongsvik, rådgiver, KonSek Midt<br />
Norge IKS. Både Enger og Kongsvik viste til<br />
hvordan overordnet analyse blir utarbeidet<br />
for henholdsvis Oslo kommune og for kommunene<br />
i distriktet for KonSek MidtNorge<br />
IKS. Innleggene og diskusjonen i ettertid ga<br />
nyttige innspill til kontrollutvalgskomiteens<br />
videre arbeid med revidering av veileder for<br />
overordnet analyse.<br />
Samlingens siste tema hadde fokus på hvilke<br />
krav som stilles til arkivordningen for sekretariat<br />
og kontrollutvalg. Torgun M. Bakken<br />
redegjorde for arkivplikten og uttalelser<br />
fra Kulturog kirkedepartementet og Riksarkivaren<br />
om dette temaet. Kontrollutvalgskomiteen<br />
hadde tidligere sendt ut forslag til<br />
arkivnøkkel til medlemmene. Komiteen arbeider<br />
nå med å få en formell godkjenning<br />
av dette arkivopplegget fra Riksarkivaren.<br />
Når godkjenningen foreligger, vil komiteen<br />
sende ut forslag til arkivplan, arkivnøkkel og<br />
rutiner for post/sak/arkiv til NKRFs bedriftsmedlemmer.<br />
Deltakerne var aktive under samlingen og<br />
deltok med relevante spørsmål og supplerende<br />
avklaringer. Evalueringen i ettertid viste<br />
også at deltakerne i stor grad var fornøyde<br />
med samlingen. ”Totalutbytte” av samlingen<br />
fikk en score på 4,66 av 6 mulige, og<br />
faktisk alle som svarte på evalueringen var<br />
enten godt fornøyde, meget godt fornøyde eller<br />
særdeles godt fornøyde med samlingen,<br />
noe som kontrollutvalgskomiteen må si seg<br />
veldig godt fornøyd med.<br />
Et lite stykke Norge …<br />
Ørstadalpene.<br />
Foto: Knut Henrik Hansen<br />
ANSVARLIG REDAKTØR:<br />
Per Olav Nilsen, leder<br />
REDAKSJONELT ANSVAR:<br />
Redaksjonskomite:<br />
Lars Settemsdal, leder<br />
tlf.: 928 00 419 faks: 72 54 60 90<br />
epost:<br />
lars.settemsdal@trondheim.kommune.no<br />
Marianne Hopmark<br />
tlf.: 71 56 60 14 faks: 71 56 60 11<br />
epost: marianne.hopmark@drn.no<br />
Marit Ingunn Holmvik<br />
tlf.:74 83 35 80 faks: 74 05 29 15<br />
epost: marit.holmvik@krt.no<br />
Varamedlem:<br />
Sigrid Hynne<br />
tlf.: 74 05 29 13<br />
epost: sigrid.hynne@krt.no<br />
Redaksjonens postadresse:<br />
Trondheim kommune,<br />
kontrollkomiteens sekretariat, Kongens gt. 9,<br />
7004 TRONDHEIM<br />
<strong>Kommunerevisoren</strong> kommer ut med seks<br />
nr. i året pr. 2/1, 1/3, 1/5, 1/7, 1/9 og 1/11<br />
Frist for innlevering av stoff er 5. i mnd. forut<br />
FORRETNINGSFØRSEL:<br />
«<strong>Kommunerevisoren</strong>»<br />
Norges Kommunerevisorforbund<br />
Postboks 1417 Vika, 0115 Oslo.<br />
tlf.: 23 23 97 00 faks.: 23 23 97 01<br />
epost: post@nkrf.no<br />
Bankkonto: 3030.07.28916<br />
Adresseendringer sendes forretn.fører.<br />
Web: www.nkrf.no<br />
Abonnementspris:<br />
Kr 350,– pr. år<br />
Kr 175,– for pensjonister pr. år<br />
Annonsepriser:<br />
1/1side bakside kr 5 000,–<br />
1/1side andre sider kr 4 500,–<br />
3/4side kr 4 000,–<br />
1/2side kr 3 500,–<br />
1/4side kr 2 500,–<br />
1/8side kr 1 500,–<br />
Prisene er ekskl. m.v.a.<br />
Rabatt vurderes ved fler innrykk.<br />
Andre annonse<strong>format</strong> etter forhandlinger.<br />
Norges Kommunerevisorforbund<br />
Se forretningsførsel<br />
Lay-out, sats og trykk:<br />
GRYTTING AS<br />
Tlf. 72 46 61 50 Faks. 72 46 61 61<br />
e-post: bodil.lorentzen@grytting.no<br />
KOMMUNEREVISOREN 6/08<br />
23
Vi gjentar suksessen!<br />
Over 500 deltagere i 2008 – var du der?<br />
Returadresse:<br />
Norges Kommunerevisorforbund<br />
Postboks 1417 Vika<br />
0115 Oslo B-BLAD<br />
NKRFs Kontrollutvalgskonferanse 2009<br />
Gardermoen, 4. og 5. februar 2009<br />
Alle kontrollutvalgsmedlemmer ønskes velkommen til<br />
NKRFs årlige møteplass for alle som er opptatt av kontroll<br />
og tilsyn med kommunal virksomhet.<br />
Program vil bli annonsert på NKRFs nettsider samt<br />
distribuert til kontrollutvalgene m.fl. så snart det<br />
foreligger.<br />
Påmeldingsfrist til konferansen vil bli:<br />
16. desember 2008<br />
www.nkrf.no