unifob global - Matematisk institutts hovedside - Universitetet i Bergen
unifob global - Matematisk institutts hovedside - Universitetet i Bergen
unifob global - Matematisk institutts hovedside - Universitetet i Bergen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
UNIFOB ÅRSMELDING 2007<br />
ANNUAL REPORT 2007
INNHOLD/CONTENT<br />
Forord 4<br />
Preface 5<br />
Styrets Beretning /Report from the board directors 2007 6<br />
Prosjektpresentasjon 10<br />
Årsrapport fra avdelingene/Department Annual Report<br />
Unifob <strong>global</strong> 18<br />
Unifob Global 19<br />
Unifob helse 20<br />
Unifob Health 21<br />
Unifob klima (BCCR) 22<br />
Bjerknes Center for Climate Research (BCCR) 23<br />
Unifob naturvitenskap 24<br />
Unifob Natural Sciences 25<br />
Unifob petroleum 26<br />
Unifob Petroleum 27<br />
Avdeling for basal- og klinisk medisinsk forskning (ABM) 28<br />
Department of Basic and Clinical Medical Research (ABM) 29<br />
Avdeling for beregningsvitenskap (BCCS) 30<br />
<strong>Bergen</strong> Center for Computational Science (BCCS) 31<br />
Avdeling for kultur, språk og informasjonsteknologi - Aksis 32<br />
Department of Culture, Language and Information Technology - Aksis 33<br />
Rokkansenteret - Stein Rokkan senter for fl erfaglige samfunnsstudier 34<br />
The Rokkan Centre 35<br />
Sars senteret - Sars Internasjonale senter for marin molekylærbiologi 36<br />
Sars Centre - Sars International Centre for Marine Molecular Biology 37<br />
Resultatregnskap 39<br />
Balanse pr. 31.desember 40<br />
Kontantstrømoppstilling 42<br />
Noter til regnskapet 2007 43<br />
Revisjonsberetning 48<br />
Styret for perioden 17.06.2007 - 16.06.2008 50<br />
2 | UNIFOB 2007
UNIFOB 2007 | 3
UTFORDRINGER FOR FORSKNINGSBYEN BERGEN<br />
Et sentralt mål for Unifob AS er å bidra til å samle og<br />
synliggjøre <strong>Bergen</strong>sregionen som det forskningsmessige<br />
tyngdepunkt det faktisk er. <strong>Bergen</strong> har mange<br />
gode forskningsmiljøer, og noen i den ypperste<br />
verdensklasse. Men de aller fl este er små. Konkurransen<br />
innen høykvalitets forskning er hard. Skal vi lykkes<br />
internasjonalt, er miljøer med høy kvalitet en forutsetning.<br />
Men de må også være store og synlige.<br />
Unifob er ett av landets større forskningsselskaper med<br />
en omsetning på 460 millioner kroner, og med en stab på<br />
rundt 550 dyktige medarbeidere på mange ulike fagfelt.<br />
Vi har gode forutsetninger for være en sentral drivkraft<br />
i arbeidet med å synliggjøre <strong>Bergen</strong> som forskningsby.<br />
Skal vi lykkes, må vi fortsette å dyrke de gode miljøene<br />
i Unifob, ikke minst gjennom fl ere satsninger på tvers<br />
av våre egne fagmiljøer. I tillegg må vi samarbeide<br />
med andre i regionen, og få til nye og samlende<br />
organisatoriske løsninger der det er naturlig.<br />
Et forskningsselskap av vår type lever i en krevende<br />
økonomisk hverdag. Det er krevende å skaff e til veie<br />
fi nansiering til prosjekter og programmer, og det er ikke<br />
minst krevende å skaff e fi nansiering til investeringer i<br />
ny virksomhet. Det vil derfor i årene fremover være en<br />
sentral oppgave for selskapet å generere tilstrekkelig<br />
overskudd fra driften slik at vi blir i stand til å investere.<br />
Det skal vi klare, selv om vi så langt ikke har nytt godt<br />
av de ordningene med såkalt basisbevilgning som<br />
<strong>institutts</strong>ektoren for øvrig har. Vi håper på en endring i<br />
dette fra 2009 av, noe som vil gi oss større økonomisk<br />
slagkraft, større faglig frihet og dermed større mulighet til<br />
å nå målet om å markere <strong>Bergen</strong> som forskningsby.<br />
For å holde Unifobs kvalitetsnivå på forskningen og<br />
utvikle ny kompetanse når det trengs, er vi avhengig av et<br />
nært samarbeid med et universitet av høy faglig standard.<br />
Det har vi i <strong>Universitetet</strong> i <strong>Bergen</strong> (UiB).<br />
Vi er en samarbeidspartner for UiB innen fl ere sentrale<br />
faglige satsninger. De to sentrene for fremragende<br />
forskning, i klima (Bjerknessenteret) og petroleum (CIPR),<br />
ble begge evaluert i 2007. Begge fi kk forlenget sin<br />
periode i 5 nye år. Bjerknessenterets stab var dessuten<br />
som eneste nordiske miljø sentral i utarbeidelsen<br />
av én av FNs IPCC-rapporter. Sars-senteret i marin<br />
molekylærbiologi ble også evaluert med glimrende<br />
resultat. Det samme var tilfellet for de nasjonale<br />
teknologiplattformene innen forskningsprogrammet for<br />
funksjonell genomforskning (FUGE). Vi er svært stolte<br />
av disse resultatene, også fordi de viser hva det er mulig<br />
å oppnå gjennom samarbeid. På alle disse feltene har<br />
vi kommet et godt stykke på vei i å bygge miljøer som<br />
har den kvalitet og den størrelse som trengs for å sette<br />
<strong>Bergen</strong> på det internasjonale forskningskartet.<br />
4 | UNIFOB 2007<br />
Og dersom vi utvider samarbeidet til å gjelde alle aktuelle<br />
miljøer i <strong>Bergen</strong>sregionen som helhet, kan vi både utvikle<br />
disse feltene videre og utvikle nye felt, ikke minst innen<br />
helse- og samfunnsforskning.<br />
Den store utfordringen for forskningsbyen <strong>Bergen</strong><br />
fremover ligger i å samle ressursene i regionen.
CHALLENGES FACING THE RESEARCH CITY OF BERGEN<br />
One of the key goals of Unifob AS is to contribute to<br />
collating and highlighting the <strong>Bergen</strong> region as the<br />
hotbed of research that it actually is. <strong>Bergen</strong> is home to<br />
a great many excellent research environments, some of<br />
which belong fi rmly to the <strong>global</strong> elite. However, most of<br />
these environments are small. Competition in the fi eld<br />
of top-quality research is tough. If we are to succeed<br />
internationally, high quality environments are essential.<br />
But they must also be large and highly visible.<br />
Unifob is one of the largest research companies in<br />
Norway, employing around 550 people skilled in a variety<br />
of fi elds and generating an annual turnover of NOK 460<br />
million. We have the prerequisites to play a key role in the<br />
work to highlight <strong>Bergen</strong> as a true research city. But for<br />
us to succeed, we must continue to cultivate the good<br />
environments at Unifob, particularly through an increase<br />
of initiatives across the borders of our own professional<br />
enclaves. In addition, we must work more closely with<br />
other players in the region and generate new, collective<br />
organisations wherever such appear natural.<br />
Everyday operations are fi nancially demanding for<br />
research companies of our type. It is diffi cult to fi nd<br />
fi nancing solutions for projects and programmes, and<br />
it is particularly demanding to secure fi nancing for<br />
investments in new business. For this reasons, a key task<br />
for the company in the years to come will be to generate<br />
suffi cient profi ts from operations so as to ensure the<br />
capacity to invest. We must succeed in this aim, even<br />
though we have not yet benefi ted from the “basic<br />
subsidy” arrangements that other areas of the institute<br />
sector enjoy. We hope that this situation will change as of<br />
2009, because this would give us greater fi nancial impact,<br />
greater professional freedom and, therefore, greater<br />
opportunities to achieve our aim of highlighting <strong>Bergen</strong><br />
as a true research city.<br />
In order to maintain the high level of quality of Unifob’s<br />
research, and to develop new competence as and<br />
when required, we are dependent on a close working<br />
relationship with a university of a high professional<br />
standard. We have this in the University of <strong>Bergen</strong> (UiB).<br />
We work with UiB within a number of key professional<br />
areas. The two centres for outstanding research – into<br />
climate issues (The Bjerknes Centre) and petroleum<br />
(CIPR) – were both evaluated in 2007, and both had their<br />
periods extended for fi ve more years. Moreover, the<br />
staff of the Bjerknes Centre constituted the only Nordic<br />
environment central to the preparation of one of the<br />
UN’s IPCC reports. The Sars Centre for marine molecular<br />
biology was also evaluated, with exceptional results.<br />
The same applied to the national technology platforms<br />
within the research programme for functional genome<br />
research (FUGE). We are very proud of these results, also<br />
because they show what can be achieved through working<br />
relationships. In all these fi elds, we have come a long way<br />
towards building up environments with the quality and<br />
size required to position <strong>Bergen</strong> fi rmly on the international<br />
research map.<br />
And as we are expanding our working relationships to<br />
apply to all relevant environments in the <strong>Bergen</strong> region as<br />
a whole, we can both develop these fi elds even further and<br />
develop new fi elds, particularly within the areas of health<br />
and society research.<br />
The great challenge facing the research city of <strong>Bergen</strong> in<br />
the future will be to gather together the resources in the<br />
region.<br />
UNIFOB 2007 | 5
STYRETS<br />
BERETNING<br />
2007<br />
6 | UNIFOB 2007<br />
Unifob AS’ formål er allmennyttig ved at det skal drive<br />
forskning og annen virksomhet som hører naturlig sammen<br />
med dette, og som er av vesentlig interesse for <strong>Universitetet</strong><br />
i <strong>Bergen</strong>, men som <strong>Universitetet</strong> ikke fi nner å ville organisere<br />
selv. Selskapet skal herunder fremme innovasjon og<br />
nyskapning i samarbeid med samfunn og næringsliv.<br />
Selskapet kan opprette og delta i andre selskaper, stiftelser<br />
og andre samarbeidstiltak for å ivareta sitt formål.<br />
Unifob AS ble stiftet 17.06.03. Selskapet er et datterselskap<br />
til <strong>Universitetet</strong> i <strong>Bergen</strong> og eies med 85 % av universitetet<br />
og 15 % av Stiftelsen universitetsforskning <strong>Bergen</strong> (Unifob).<br />
Selskapet er <strong>Universitetet</strong> i <strong>Bergen</strong>s forskningsselskap.<br />
Unifob AS har i perioden 01.01.-31.12.07 en netto omsetning<br />
på NOK 457.479.959,- eksklusiv internhandel. Sysselsatte<br />
ved årets utgang var ca 575 personer, tilsvarende rundt 440<br />
årsverk.<br />
Strategiske utfordringer<br />
Styrets ambisjon er å utvikle selskapet til en organisasjon<br />
som på en profesjonell måte kan<br />
• hente inn nye prosjekter og selv utvikle prosjekter som<br />
kan tilbys oppdragsgivere<br />
• bidra til å synliggjøre og markedsføre Unifob AS’ og<br />
<strong>Universitetet</strong> i <strong>Bergen</strong>s forskning<br />
• delta i forskningssamarbeid med andre<br />
organisasjoner og institusjoner.<br />
Dette arbeidet skal skje i nær kontakt og samarbeid med<br />
<strong>Universitetet</strong> i <strong>Bergen</strong>.<br />
Virksomheten<br />
Unifob AS driver forskning og formidling av forskning innen<br />
Helse, Språk- og informasjonsteknologi, Marinbiologi/Miljø,<br />
Klima, Petroleumsforskning og Samfunnsforskning.<br />
Fortsatt drift av selskapet er lagt til grunn for regnskapet.<br />
Regnskapet er gjort opp med et årsresultat på NOK<br />
15.962.424. Driftsresultatet er NOK 4.359.090.<br />
Netto fi nansresultat utgjør NOK 6.047.260.<br />
Selskapet har ekstraordinære inntekter på NOK 5.556.074.<br />
Disse kommer dels fra refusjon av merverdiavgift på<br />
tjenester fakturert fra <strong>Universitetet</strong> i <strong>Bergen</strong> i perioden<br />
2003-2006 med bakgrunn i vedtak om anledning til<br />
fellesregistrering for <strong>Universitetet</strong> i <strong>Bergen</strong> og Unifob AS<br />
i Merverdiavgiftsmanntallet (NOK 3.863.567), dels er de<br />
inntektsført resultat fra tidligere år fra sekvenseringslaborat<br />
oriet, der vi nå har innført det prinsipp for periodisering som<br />
gjelder for virksomheten for øvrig (NOK 1.692.074).<br />
Årsresultatet er disponert ved at NOK 9.962.424 tilføres<br />
opptjent egenkapital, mens 6.000.000 benyttes til avsetning<br />
til strategiske formål.
Styret mener at årsregnskapet gir et rettvisende bilde av<br />
selskapets eiendeler og gjeld, samt av selskapets fi nansielle<br />
stilling og resultat. Etter det styret kjenner til, er det heller<br />
ikke inntrådt forhold etter regnskapsårets utgang som har<br />
betydning for selskapets stilling.<br />
Arbeidsmiljø<br />
Vi har hatt økt fokus på psykososialt arbeidsmiljø<br />
og risikofylt arbeid i 2007. Det er laget retningslinjer<br />
for medarbeidersamtaler og utviklet kurs både i<br />
medarbeidersamtaler og konfl ikthåndtering. For risikofylt<br />
arbeid har fokus vært på dokumentasjon og risikovurdering.<br />
Det er meldt en ulykke og 4 avvik i 2007. Dette er en<br />
halvering i forhold til 2006. Vi har ikke hatt alvorlige ulykker<br />
som har ført til langvarige sykmeldinger.<br />
Registrert sykefravær (egenmeldt/legemeldt) utgjorde i<br />
2007 2,07 % av den totale arbeidstiden. Dette er omlag 0,3<br />
prosentpoeng lavere enn for 2006.<br />
Miljøforhold<br />
Unifob AS’ virksomhet skjer dels i lokaler leid fra<br />
<strong>Universitetet</strong> i <strong>Bergen</strong>, dels i lokaler leid fra andre. Unifob<br />
AS har samordningsavtale med Bedriftshelsetjenesten ved<br />
UiB. I tillegg til selskapets egne rutiner, følges også rutinene<br />
gitt i universitetets HMS-håndbok- Retningslinjer for<br />
internkontroll av helse, miljø og sikkerhet.<br />
Unifob AS’ virksomhet innen biologi er lokalisert til moderne<br />
bygg og laboratorier, herunder Høyteknologisenteret i<br />
<strong>Bergen</strong>, hvor forholdene er lagt til rette for håndtering av<br />
mulig miljøskadelig materiale. Sars-senteret er lokalisert<br />
her. Sars-senteret har fått alle sine prosedyrer godkjent av<br />
Nasjonalt folkehelseinstitutt.<br />
SAM-marin er akkreditert under akkrediteringsnr. TEST<br />
157 som prøvingslaboratorium og tilfredsstiller kravene<br />
i NS-EN ISO/IEC 17025. Akkrediteringen gjelder for P30<br />
(Prøvetaking), P21 (Taksonomi) og P32 (Faglige vurderinger<br />
og fortolkninger).<br />
Aktivitetene i Unifob forurenser ikke det ytre miljø.<br />
Likestilling<br />
Unifob arbeider for å oppnå en jevn fordeling av kvinner og<br />
menn i alle yrkesgrupper og for at lønns- og arbeidsvilkår<br />
ikke skal favorisere kjønn. Lønnspolitikken i Unifob<br />
inneholder kjønnsnøytrale kriterier for lønnsfastsettelse og<br />
praktiseres likestillingsfremmende. Der er om lag like mange<br />
kvinner som menn ansatt i selskapet. Unifobs styre har<br />
begge kjønn representert, henholdsvis 4 menn og 5 kvinner.<br />
Utsiktene fremover<br />
Styret vil fremover legge vekt på å styrke selskapets<br />
inntjening.<br />
<strong>Bergen</strong>, 26. mars 2008<br />
Dag L Aksnes<br />
styreleder<br />
Lise Øvreås Bjørn Henrichsen<br />
Hans Olav Lindal<br />
Øystein Michelsen Helga Flesche Kleiven<br />
Kari Vik<br />
Sigurd O Handeland<br />
Arne S Svindland<br />
Adm. direktør<br />
UNIFOB 2007 | 7
REPORT FROM<br />
THE BOARD OF<br />
DIRECTORS 2007<br />
Unifob AS is a non-profi t company with the purpose of carrying out research and other activities that are naturally<br />
associated with same, which are of signifi cant interest to the University of <strong>Bergen</strong>, but which the University chooses not<br />
to organise itself. Under this remit, the company is to promote innovation in collaboration with society and the business<br />
community. The company may establish and participate in other companies, foundations and collaborative initiatives with a<br />
view to fulfi lling its purpose.<br />
Unifob AS was founded on 17 June 2003. The company is a subsidiary of the University of <strong>Bergen</strong>, and is owned jointly by<br />
the university (85%) and the Foundation for University Research in <strong>Bergen</strong> (Unifob – 15%). The company is the research<br />
company of the University of <strong>Bergen</strong>.<br />
In the period 1 January–31 December 2007, Unifob AS generated a net turnover of NOK 457,479,959, excluding internal<br />
sales. At the end of the year, the company employed around 575 people in positions corresponding to approximately 400<br />
full-time jobs.<br />
Strategic challenges<br />
The ambition of the Board is to develop the company into an organisation which, in a professional manner, has the capacity<br />
to<br />
• draw in new projects and develop its own projects that can then be off ered to clients<br />
• contribute to raising the visibility of and marketing the research performed at Unifob AS and the<br />
University of <strong>Bergen</strong><br />
• participate in research-based working relationships with other organisations and institutions.<br />
This work is to be performed in close contact and close collaboration with the University of <strong>Bergen</strong>.<br />
Business activities<br />
Unifob AS carries out and mediates research in the fi elds of Health, Language and Information Technology, Marine Biology<br />
and the Environment, Climate, Petroleum and Society. The accounts are based on the continued operation of the company.<br />
The accounts show a profi t for the year of NOK 15,962,424. Operating profi ts amount to NOK 4,359,090 and the net fi nancial<br />
profi t totals NOK 6,047,260.<br />
The company has also generated extraordinary income in the amount of NOK 5,556,074. This sum stems in part from the<br />
reimbursement of VAT on services invoiced from the University of <strong>Bergen</strong> in the period 2003–2006, on the basis of the<br />
decision to apply joint registration for the University of <strong>Bergen</strong> and Unifob AS in the Norwegian Value Added Tax Register<br />
(NOK 3,863,567), and in part from the booking as income of profi ts from previous years from the sequencing laboratory,<br />
where we have now introduced the periodisation principle that applies to the other parts of the company (NOK 1,692,074).<br />
The profi t for the year has been distributed as follows: NOK 9,962,424 has been transferred to accrued equity, while NOK<br />
6,000,000 has been set aside for strategic purposes.<br />
The Board is of the opinion that the annual accounts provide a true and fair picture of the company’s assets and liabilities,<br />
and of the company’s fi nancial position and profi ts. To the knowledge of the Board, no events of signifi cance to the position<br />
of the company have occurred subsequent to the closing of the fi nancial year.<br />
8 | UNIFOB 2007
Occupational health and safety<br />
In 2007, we have increased our focus on the psycho-social working environment and on high-risk work. We have drawn up<br />
guidelines for employee appraisal interviews and developed courses for employee appraisals and confl ict management. As<br />
regards high-risk work, we have concentrated on documentation and risk assessment. One accident and four non-conformities<br />
were reported, which constitutes a halving of the fi gures for 2006. We have not experienced any serious accidents<br />
that have led to long-term absence due to illness.<br />
In 2007, registered absence due to illness (personal notifi cation/doctor’s note) accounted for 2.07% of the total working<br />
hours. This is approximately 0.3 percentage points lower than in 2006.<br />
Environmental conditions<br />
Unifob AS’ business is carried out both in premises rented from the University of <strong>Bergen</strong> and in premises rented from others.<br />
Unifob AS has a co-ordination agreement with the UoB corporate health department. In addition to the company’s own<br />
routines, employees also follow the routines laid down in the university’s HSE Manual – Guidelines for the internal control<br />
of health, safety and the environment.<br />
Unifob AS’ activities in the fi eld of biology are carried out in modern buildings and laboratories, including the High Technology<br />
Centre in <strong>Bergen</strong>, where conditions have been designed to accommodate the handling of potentially environmentally<br />
hazardous material. The Sars Centre is also located here. All the procedures of the Sars Centre have been approved by the<br />
Norwegian Institute of Public Health.<br />
SAM-marine is accredited under accreditation no. TEST 157 as a test laboratory that meets the requirements laid down in<br />
NS-EN ISO/IEC 17025. This accreditation is valid for P30 (Taking samples), P21 (Taxonomy) and P32 (Professional assessments<br />
and interpretations).<br />
The activities at Unifob do not pollute the external environment.<br />
Equal opportunities<br />
Unifob is working to achieve a balanced distribution of women and men in all professional groups, and to ensure that<br />
salary and working conditions are not biased in favour of a specifi c gender. The salary policy at Unifob contains genderneutral<br />
criteria for salary determination, and the company actively promotes equal opportunities. The company employs<br />
approximately equal numbers of women and men. Both genders are represented on the Unifob Board of Directors, which<br />
comprises four men and fi ve women.<br />
Outlook<br />
In future, the Board will place emphasis on reinforcing the company’s earnings.<br />
<strong>Bergen</strong>, 26 March 2008<br />
UNIFOB 2007 | 9
Unifob naturvitenskap<br />
REDNINGSAKSJON FOR VOSSOLAKSEN<br />
Siden siste istid har Vossolaksen tilpasset seg forholdene i Vestlandets største vassdrag. Det har resultert i<br />
verdens største stamme av atlantisk laks med en gjennomsnittsvekt på 10-11 kg. Så sent som i 1980 ble det tatt<br />
20 tonn storlaks i Vossovassdraget. Deretter skjedde det et bestandssammenbrudd på slutten av 1980-tallet,<br />
og i dag står stammen i akutt fare for å bli utryddet.<br />
I år 2000 startet det tverrfaglige prosjektet “Vossolaksen - bestandstatus, trusselfaktorer, og tiltak” i regi av Direktoratet<br />
for naturforvaltning. Dette prosjektet har identifi sert fl ere forhold som kan true gjenoppbyggingen av stammen.<br />
Angrep fra lakselus og rømt oppdrettslaks er to av de viktigste faktorene som må håndteres for å redde Vossolaksen. I<br />
tillegg blir laksens vandring fra ferskvann til saltvann forstyrret av fysiske inngrep som vassdragsregulering og veibygging.<br />
Høye forekomster av aluminium i brakkvannsområdene er en annen trusselfaktor.<br />
Resultatene fra prosjektet peker på behovet for en nasjonal dugnad for å redde Vossolaksen, og en rapport med<br />
konkrete redningstiltak er i ferd med å utarbeides. Forsøk hvor smolt er blitt slept ut i sjøvann i tanker med vanngjennomstrømning,<br />
og samtidig har fått fôr som beskytter mot lakselus, viser at den beskyttede smolten har mye høyere<br />
overlevelse enn smolt som ikke fi kk slik beskyttelse. Vassdraget har også over fl ere år fått tilbakeført laks som ble tatt<br />
ut i genbank på slutten av 80-tallet, og som ikke er bærere av gener fra rømt oppdrettslaks. Forsøkene har vist at laks<br />
som er utsatt fra genbanken har god overlevelse, og en planlegger å øke rognproduksjonen fra genbanken og sette ut<br />
større mengder yngel og smolt.<br />
Oppdretterne langs laksens vandrerute samarbeider også om tiltak som skal redde villaksen, blant annet synkron<br />
avlusning av anleggene slik at ruten skal være lusefri når smolten vandrer. Dette nettverket samarbeider også om en<br />
utvidelse av slepeprosjektet som skal beskytte smolten mot lus.<br />
10 | UNIFOB 2007<br />
FAKTA<br />
Forskningsleder ved Unifob<br />
naturvitenskap, Bjørn T. Barlaup, er<br />
koordinator for “Vossoprosjektet”<br />
og bidragsyter i den videre redningsaksjonen<br />
for Vossolaksen.<br />
Prosjektet “Vossolaksen - bestandstatus,<br />
trusselfaktorer, og tiltak” har<br />
pågått siden 2000.<br />
Kunnskapen som er opparbeidet<br />
gjennom prosjektet har resultert i<br />
en konkret handlingsplan, og gjennom<br />
et samarbeid mellom statlige<br />
etater, kommune og private interesser,<br />
regnes sjansene for å redde<br />
stammen som gode.<br />
Storlaks tatt i fj ordområdene<br />
utenfor Vosso
Unifob helse<br />
MER TREFFSIKRE TILTAK MOT SYKEFRAVÆR<br />
Å redusere sykefraværet er et uttalt mål for norske<br />
myndigheter. I sitt doktorgradsprosjekt har Torill<br />
Helene Tveito undersøkt hvordan sykefraværet<br />
fordeler seg hos en gruppe arbeidstakere, og hva<br />
slags eff ekt tiltak mot sykefravær har. Prosjektet viste<br />
blant annet at en liten gruppe arbeidstakere står for<br />
det aller meste av sykefraværet, slik at tiltak bør rettes<br />
spesifi kt mot denne gruppen.<br />
I prosjektet undersøkte Tveito sammenhengen mellom<br />
subjektive helseplager og sykefravær. Uspesifi kke<br />
subjektive helseplager er vanlige plager uten kjent<br />
patologi, eller hvor de patologiske funnene er mindre<br />
enn forventet; og inkluderer muskelskjelettplager,<br />
tretthet, søvnproblemer og mage-tarmplager.<br />
Muskelskjelettplager er årsak til nesten halvparten<br />
av sykefraværet, med ryggplager som den vanligste<br />
diagnosen. I avhandlingen ble subjektive helseplager,<br />
livskvalitet og arbeidsmiljø undersøkt hos arbeidstakere<br />
ved to sykehjem. De som hadde lav livskvalitet hadde<br />
også mye subjektive helseplager. Arbeidstakere med lav<br />
livskvalitet rapporterte høye jobbkrav og lav mestring,<br />
mens de med høy livskvalitet rapporterte lave jobbkrav<br />
og høy mestring.<br />
En systematisk litteraturgjennomgang av<br />
arbeidsplasstiltak rettet mot ryggplager viste at<br />
fysisk trening og omfattende tverrfaglige tiltak var de<br />
eneste tiltakene med eff ekt på sykefravær, kostnader<br />
og forebygging av nye ryggepisoder. Arbeidstakere<br />
ved ett av sykehjemmene ble derfor invitert til å<br />
delta i et program med trening, helseinformasjon og<br />
stressmestring i et randomisert, kontrollert forsøk.<br />
Tiltaket hadde ikke eff ekt på sykefravær eller subjektive<br />
helseplager. Tiltaksgruppen rapporterte imidlertid bedre<br />
helse, bedre fysisk form og en bedre arbeidssituasjon som<br />
et resultat av tiltaket.<br />
For å forstå mer om sammenhengen mellom<br />
sykefravær og helse, ble det gjort en kartlegging<br />
av 2435 arbeidstakere i energibransjen. De aller<br />
fl este arbeidstakerne var på jobb hver dag, men<br />
10% av arbeidstakerne hadde et gjennomsnittlig<br />
sykefravær på 44 dager siste halvår (82% av det totale<br />
sykefraværet), mens 90% av arbeidstakerne bare<br />
hadde 1 dag sykefravær. Arbeidstakerne med høyt<br />
sykefravær rapporterte mye subjektive helseplager, lav<br />
sosioøkonomisk status og mange risikofaktorer for dårlig<br />
helse.<br />
En liten gruppe arbeidstakere hadde mesteparten av<br />
sykefraværet. Rettes tiltak mot alle ansatte i en bedrift blir<br />
potensialet for reduksjon av sykefravær lite. Dette kan<br />
forklare hvorfor så få av sykefraværstiltakene har eff ekt.<br />
Fremtidige sykefraværstiltak bør rettes mot risikogrupper.<br />
FAKTA<br />
Torill Helene Tveito disputerte<br />
6. februar 2007 for PhD-graden ved<br />
<strong>Universitetet</strong> i <strong>Bergen</strong> med avhandlingen:<br />
”Sick leave and subjective health complaints.<br />
Hun har også en forsker II stilling ved Unifob<br />
helse, ved forskningsenhet for stress, helse og<br />
rehabilitering.<br />
UNIFOB 2007 | 11
Unifob klima<br />
ELDGAMMEL FLOM FORSTYRRET HAVSTRØMMENE<br />
OG TRIGGET GLOBAL NEDKJØLING<br />
Da isbresjøen Agassiz fl ommet over ble de dype<br />
havstrømmene forstyrret. Dette førte til en markant<br />
nedgang i temperaturen på havoverfl aten. Helga<br />
Kleiven og hennes medforfattere bekrefter i en<br />
artikkel publisert i Science hvordan påvirkning på<br />
havstrømmene kan endre klimaet radikalt.<br />
Da de gigantiske nordamerikanske isfl akene smeltet,<br />
dannet det seg en enorm ansamling av ferskvann, mange<br />
ganger større enn the Great Lakes til sammen, bak dem.<br />
For rundt 8400 år siden brast innsjøen, og ferskvannet<br />
fl ommet ut i Nord-Atlanteren. Omtrent samtidig kan man<br />
observere en markant hundreårig kuldeperiode blant<br />
annet i områdene rundt Nord-Atlanteren. Forskerne har<br />
lenge spekulert på om nedkjølingen var en følge av at<br />
ferskvannsfl ommen endret havstrømmene. Den plutselige<br />
tilførselen av så mye ferskvann ville ha redusert synkingen<br />
av dypt vann i Nord-Atlanteren, og som følge av det ville<br />
mindre varmt vann ha blitt ført nordover med Golfstrømmen.<br />
I sin studie bekrefter Kleiven og hennes medforfattere at<br />
havdypet ble forstyrret på akkurat den måten som man<br />
tidligere har trodd. Ved hjelp av en marin kjerne sør for<br />
Grønland, som overvåker de dype, sørlige havstrømmene<br />
som dannes i Nord-Atlanteren, viser de at det var en<br />
skjult forstyrrelse i de dype strømmene ved tiden for<br />
fl omutbruddet. Da fl ommen fant sted, skiftet de kjemiske<br />
egenskapene i havdypet plutselig til verdier som ikke er<br />
observert på noe annet tidspunkt de siste 10 000 årene.<br />
De kjemiske endringene tyder på at på stedet sør for Grønland<br />
ble de nye dype strømmene som ble dannet i nord,<br />
helt erstattet av eldre dype havstrømmer fra sør. Forstyrrelsen<br />
i dypet etter fl omutbruddet varte i et hundreår før<br />
strømmene gikk tilbake til en tilstand som ligner den vi har<br />
i dag.<br />
Artikkelen i Science viser at strømmene i dypet endrer<br />
seg over bare noen få tiår, og demonstrerer at havdypet<br />
endrer seg raskt nok til at det kunne skape den plutselige<br />
kuldeperioden i den tidligere perioden. Det fi nnes i dag<br />
ingen tilsvarende ferskvannskilde som kan skape en slik<br />
megafl om som den som fant sted for 8400 år siden. Men<br />
det faktum at slike endringer i havdypet åpenbart kan<br />
forekomme i løpet av et tilstrekkelig kort tidsrom til at det<br />
påvirker samfunnene våre, understreker hvor viktig det<br />
er å fastsette akkurat hvor mye ferskvann som trengs for<br />
å skape slike dramatiske endringer – tatt i betraktning at<br />
smeltingen av Grønnlandsisen kan komme til å akselerere i<br />
takt med den <strong>global</strong>e oppvarmingen.<br />
12 | UNIFOB 2007<br />
FAKTA<br />
Dr. Kikki (Helga) Flesche Kleiven er del av et<br />
forskerteam som har avdekket klima-endringer<br />
ved å studere mikrofossiler i massespektometerlaben.<br />
Teamet bak prosjektet er: Helga (Kikki) Flesche<br />
Kleiven, Catherine Kissel, Carlo Laj, Ulysses S.<br />
Ninnemann, Thomas O. Richter og Elsa Cortijo<br />
(2007): Reduced North Atlantic Deep Water Coeval<br />
with the Glacial Lake Agassiz Fresh Water<br />
Outburst, Science.
Rokkansenteret<br />
HELSEREFORMENS MØTE MED<br />
VIRKELIGHETEN<br />
De siste årene har helsevesenet vært utsatt for et<br />
høyt reformtempo. Rokkansenteret har studert disse<br />
reformprosessene i et prosjekt som har pågått siden<br />
2003. Prosjektet har fått navnet ATM-prosjektet etter<br />
noen av nøkkelbegrepene som er brukt i studiet av<br />
de aktuelle reformene: Autonomi, Transparens og<br />
Management.<br />
Med AUTONOMI menes ambisjonen om å etablere<br />
autonome organisasjonsenheter og resultatenheter.<br />
TRANSPARENS dreier seg om å bidra til pasientens frie<br />
valg ved gjennomsiktighet og innsyn i ressursbruk og<br />
kvalitet. Den tredje typen reformambisjoner knytter<br />
seg til MANAGEMENT – det vil si at det skal utvikles en<br />
profesjonell og entydig lederrolle.<br />
ATM-prosjektet, som nå er i avslutningsfasen, har vist<br />
at disse målsettingene i liten grad er blitt oppfylt.<br />
Kostnadsveksten i sykehusene har fortsatt med<br />
uforminsket styrke, og det er heller ikke blitt utviklet en<br />
klar arbeidsdeling eller skapt likhet på tvers av regionale<br />
skillelinjer. De nye foretakssykehusene er blitt langt mindre<br />
autonome enn forespeilet. Behovet for kontroll med<br />
resultater og måloppnåelse har vært økende, og dermed<br />
må sykehusene drive med utstrakt rapportering. Den<br />
politiske innblandingen har ikke blitt mindre. Pasientenes<br />
frie valg har ikke fått den betydning som forventet.<br />
Enhetlig ledelse er blitt innført på papiret, men i praksis<br />
ledes sykehusene ofte på samme måte som før.<br />
Gjennom prosjektet er det gjort mange funn omkring<br />
hva som skjer når reformambisjoner møter realiteter.<br />
I et institusjonelt organisasjonsperspektiv er det ikke<br />
overraskende at reformene ikke har latt seg gjennomføre<br />
som planlagt. Det er i alt for liten grad tatt hensyn til<br />
at organisasjon og ledelse er et kulturelt og strukturelt<br />
spenningsfelt som bare under gitte betingelser kan<br />
endres i ønsket retning. I ATM-prosjektet er det blitt<br />
satt fokus på reformdynamikker og betingelser for<br />
endring. Det er publisert fl ere artikler omkring den<br />
norske sykehusreformen sammenlignet med tilsvarende<br />
reformer i Danmark og Sverige, og det er også skrevet phdavhandlinger<br />
og artikler omkring enhetlig ledelse og fritt<br />
sykehusvalg. Gjennom det såkalte POLIS-seminaret har det<br />
vært gjennomført regelmessige samlinger med praktikere,<br />
studenter og forskere til stede, også innenfor det regionale<br />
POLIS Vest-samarbeidet har det vært gjennomført<br />
samlinger. Det er dessuten blitt dannet et nettverk for<br />
forskning omkring ledelse og organisasjon i Skandinavia<br />
(NOHRnet.org), med årlige forskningskonferanser.<br />
FAKTA<br />
Haldor Byrkjefl ot er prosjektleder for ATM<br />
prosjektet<br />
I 2002 fi kk Rokkansenteret en bevilgning på 10,6<br />
millioner fra Forskningsrådet for å studere reformer<br />
i helsevesenet.<br />
ATM-prosjektet, som blir ledet av Haldor Byrkjefl ot,<br />
er fi nansiert via Forskningsrådets program<br />
Forskning for Innovasjon og Fornying i Off entlig<br />
Sektor (FIFOS).<br />
Flere samarbeidspartnere er involvert: <strong>Universitetet</strong><br />
i <strong>Bergen</strong>, Helse <strong>Bergen</strong>, fl ere høyskoler og forskere<br />
fra fl ere universiteter i Danmark og Sverige. Det<br />
er blitt skrevet cirka 25 masteroppgaver, og 3<br />
phd-avhandlinger er på vei i tillegg til de 2 som er<br />
levert.<br />
ATM-prosjektet avsluttes høsten 2008, men det<br />
er lagt en plan for en videreføring av det aktuelle<br />
prosjektsamarbeidet.<br />
UNIFOB 2007 | 13
Avdeling for beregningsvitenskap<br />
EN MØTEPLASS FOR BIOLOGISK TALLKNUSING<br />
Måten biovitenskapelig forskning drives på, er i ferd med å endres. Årsaken ligger i den revolusjonerende utviklingen<br />
av eksperimentelle teknologier innen biovitenskap, og beregningsmetoder innen bioinformatikk. For eksempel kan<br />
man nå relativt enkelt karakterisere hele genomer, og måle aktiviteten til alle gener i en organisme under defi nerte<br />
betingelser i ett forsøk. Disse nye teknologiene gjør det mulig å modellere komplekse biologiske prosesser og systemer<br />
matematisk. Denne måten å drive biovitenskaplig forskning på kalles systembiologi, og er en disiplin som krever tett<br />
samarbeid mellom eksperimentelle og teoretiske forskere. Systembiologi er i sin natur tverrvitenskapelig, og målet med<br />
prosjektet som kalles eSysbio, er å lage en eVitenskapelig ressurs som vil legge til rette for systembiologisk forskning.<br />
En sentral komponent i denne ressursen vil være et såkalt virtuelt arbeidsområde, hvor relevante eksperimentelle data,<br />
analyseverktøy og dataressurser vil gjøres tilgjengelige for forskere fra ulike disipliner som samarbeider i systembiologiske<br />
prosjekter. For å lage et fl eksibelt og robust system, vil eVitenskapelige teknologier som Web services og semantisk<br />
teknologi brukes. eSysbio-prosjektet er tett koblet til internasjonale miljøer som er i forskningsfronten både innen<br />
eVitenskap og systembiologi.<br />
FAKTA<br />
eSysbio er et forskningsprosjekt som er fi nansiert av Norges forskningsråds eVITA-program.<br />
Prosjektet startet i oktober 2007 og løper til 2012. En forskerstilling, to postdoktorer, tre PhD-studenter,<br />
samt to programutviklere vil knyttes til prosjektet, som er et samarbeid mellom Parallab- og CBU-enhetene<br />
ved Avdeling for beregningsvitenskap.<br />
14 | UNIFOB 2007
Avdeling for kultur, språk og informasjonsteknologi<br />
DEN TILGJENGELIGE KULTURMINNEBYEN<br />
I prosjektet ”Den tilgjengelige kulturminnebyen”<br />
er Aksis med på å utvikle teknologi som muliggjør<br />
mobil kulturformidling. Turister eller andre<br />
kulturinteresserte som beveger seg langs Den<br />
Trondhjemske postvei i Sandviken skal få historisk<br />
informasjon om området de beveger seg i, samt<br />
informasjon om bygninger og kulturmiljøet for<br />
øvrig. Informasjonen skal kunne lastes ned langs<br />
løypen via mobiltelefonen.<br />
Utgangspunktet for prosjektet er å undersøke hvordan<br />
man kan forene teknologi og formidling slik at<br />
informasjonen blir tilgjengelig på et utvalg av steder for<br />
fl est mulig grupper i samfunnet, ifølge prinsippet om<br />
universell utforming. Informasjonen skal tilbys i fl ere<br />
varianter, slik at for eksempel synshemmede kan velge<br />
å få informasjonen presentert som lyd. Man skal også<br />
kunne få informasjon om fysisk tilgjengelighet, og det<br />
planlegges et element av brukermedvirkning slik at<br />
brukerne kan gi tilbakemelding og gjøre informasjonen<br />
mer detaljert og utfyllende, eller korrigere uriktige<br />
opplysninger. I tillegg til historisk informasjon, skal man<br />
få opplysninger om slikt som gode utsiktspunkt, om det<br />
fi nnes kaféer i nærheten av stedet man befi nner seg, om<br />
disse er tilgjengelige for rullestolbrukere etc.<br />
For å motta informasjonen, laster brukeren ned et<br />
program til mobiltelefonen. Geografi sk posisjonering<br />
skjer ved hjelp av telefonens GPS. Ved å bruke åpne<br />
formater, skal man også kunne gi brukerne muligheten<br />
til å konvertere applikasjonene til bruk på andre<br />
bærbare enheter, for eksempel iPoder eller GPS-enheter.<br />
FAKTA<br />
Prosjektet, som ledes av Rune Baggetun ved<br />
Aksis, er et samarbeidsprosjekt med <strong>Bergen</strong><br />
kommune ved Byantikvaren.<br />
Foreløpig har kommunen og<br />
fylkeskommunen fi nansiert et pilotprosjekt,<br />
som er brukt til å utvikle prototyper som<br />
viser hvordan idéene i prosjektet kan<br />
gjennomføres i praksis.<br />
Byantikvaren og Aksis samarbeider for å<br />
skaff e ytterligere fi nansiering av prosjektet.<br />
UNIFOB 2007 | 15
Unifob <strong>global</strong><br />
NORSKE INVESTERINGER I KOLONIENE<br />
Prosjektet ”In the Wake of Colonialism” produserer ny kunnskap om norsk økonomisk aktivitet i<br />
koloniene mellom 1880 og 1950. Prosjektet kaster nytt lys over økonomiske interesser i Afrika og<br />
Oseania, og utfordrer forestillingen om at Norge ikke hadde et storborgerskap på den tiden. Historiske<br />
analyser og studier av norske foretak gir grunnlag for sammenlikning av entreprenører tilbake til tiden<br />
før moderne handel og utviklingshjelp.<br />
Forskerne følger de store investeringene i plantasjedrift og shipping, og ser på hvordan nordmenn<br />
samhandlet med befolkning i koloniene. Økonomer, historikere og antropologer er med på prosjektet<br />
som har resultert i fl ere bøker og artikler. En stor utstilling åpner på <strong>Bergen</strong> Museum i mai 2009. Den vil<br />
senere besøke fl ere norske byer og afrikanske land før den ender opp på Cook Islands og Hawaii.<br />
^^<br />
Gud signe Noregs land. Seks år gamle Bjørn Dehlin Eriksen feirer 17. mai sammen med<br />
”husboyene” på Njuno Estate utenfor Nairobi i 1930. Njuno var en av de fi re norskeide kaffefarmene<br />
som det Christiania-baserte AZANIA Ltd kjøpte i 1911. AZANIA var bare ett av fl ere større norske<br />
selskap som satset på “erverv” og plantasjedrift i Afrika. Disse selskapene ble tilbudt privilegier av<br />
kolonimyndighetene, som rett til kjøp av billig jord, ubegrenset tilgang til nesten gratis arbeidskraft og<br />
subsidiert godsfrakt på jernbanen.<br />
Produkter med høy fortjeneste var i fl ere land forbeholdt hvite. Eksempelvis var det forbudt for<br />
kenyanerne å dyrke Arabica kaffe for eksport frem til slutten på 1950-tallet. Mens britiske menn og<br />
kvinner ble tvunget til å forlate landet etter frigjøringen i 1963, kunne nordmenn - som offi sielt ikke<br />
hadde “kolonialt blod” på hendene – bli en stund til. Den siste AZANIA-farmen ble på norske hender til<br />
midt på 1970-tallet.<br />
16 | UNIFOB 2007
FAKTA<br />
STORFORSK var et nytt initiativ ved Norges Forskningsråd i 2005 for å fi nansiere<br />
store forskerinitierte grunnforskingsprosjekt med ”høy risiko og vitenskapelig<br />
dristighet”. Av i alt 263 søknader fi kk 17 midler og to av dem kom fra<br />
Senter for utviklingsstudier. De to prosjektene, ”In the Wake of Colonialism”<br />
og ”Global Moments in the Levant”, mottok henholdsvis 10 og 16 millioner<br />
kroner over 4 år.<br />
ØYEBLIKK SOM FORMER FREMTIDEN<br />
”Global moments” er defi nert som øyeblikk der framtiden blir skapt og som forandrer samfunn<br />
og folks liv. Et slikt ”øyeblikk” kan vare i hundrevis av år, som for eksempel utviklingen av<br />
jordbruksplanter, framveksten av verdensreligioner, statsdannelser og nye politiske styresett.<br />
Prosjektet “Global moments in the Levant” fokuserer på de brede sammenlikningene i tid og rom og<br />
ikke på historiske detaljer. Et slikt utgangspunkt har betydning for fremveksten av nye teorier og for<br />
hvordan vi betrakter utviklingsveier og kulturell påvirkning i regionen.<br />
Levanten (Jordan, Libanon, Syria, Israel og Palestina) har til alle tider vært et ”veikryss” i ordets<br />
videste betydning. Her krysset veiene fra Nildalen, Det indiske havet, Middelhavet og Silkeveien<br />
hverandre. Det er derfor ikke tilfeldig at det i en slik region vokser fram innovasjoner og nye trender.<br />
”Global Moments in the Levant” bygger på tidligere samarbeid om Midtøsten og bringersammen 20<br />
forskere fra fl ere land med bakgrunn i arkeologi, historie, antropologi og statsvitenskap.<br />
^^<br />
Et veikryss i historien. Ingen sivile israelere har lov til å komme inn, og få beboere i Betlehem har<br />
tillatelse til å forlate byen. De israelske myndighetene hevder at muren som omringer Jesu fødeby<br />
holder terrorister unna Jerusalem, Israels hovedstad som ligger kun ti kilometer borte. Betlehem er<br />
i dag en palestinsk by der majoriteten av de 35,000 innbyggerne er muslimer. For hundre år siden<br />
var 90 prosent av innbyggerne kristne. Nå utgjør de en minoritet som stadig svinner.<br />
Betlehems plassering i et av verdens veikryss har skapt en evigvarende rushtid av invaderende<br />
hærstyrker fra Europa, Asia og Afrika. Byen har måtte utstå erobringer av persiske, bysantinske,<br />
muslimske, korsfarer, mamelukkske, ottomanske, jordanske, britiske og israelske styrker. I dag<br />
siteres det fra Bibelen, deklameres fra Koranen og det messes fra Toraen. Men under alt hatet,<br />
politikken og krigene er folk fl est i Betlehem opptatt av en ting: eiendomsrett til et lite stykke land.<br />
UNIFOB 2007 | 17
Årsrapport Avdeling<br />
UNIFOB NIFOB GLOBAL<br />
Unifob Global administrerer tverrfaglige prosjekter knyttet<br />
til forskermiljø innen utviklingsrelaterte og <strong>global</strong>e studier<br />
ved <strong>Universitetet</strong> i <strong>Bergen</strong> (UiB). Avdelingen har betyd-<br />
ning for forankringen av fagfeltet som ett av universitetets<br />
to hovedsatsningsområder – marin og utviklingsrelatert<br />
forskning. Avdelingen driver prosjektservice for pågående<br />
forskningsaktiviteter og er initiativtaker til nye tverrfaglige<br />
prosjektsøknader. Unifob Global arbeider også aktivt som<br />
pådriver innen strategisk administrativ utvikling ved UiB.<br />
Unifob Global ble etablert 1. januar 2007 for eksplisitt å<br />
styrke den utviklingsrelaterte og <strong>global</strong>e forskingen ved<br />
universitetet. Den nye avdelingen bygger på aktiviteter<br />
som tidligere lå ved ulike institutter og sentra ved UiB,<br />
og har som målsetning å videreutvikle tverrfaglig og<br />
tverrfakultært samarbeid innen hele universitetet. Ved<br />
oppstart bestod porteføljen av fi re forskningsprogram<br />
med fokus på Nil-regionen, EU, Midtøsten, Afrika og<br />
Stillehavregionen, samt administrasjon av universitetets<br />
NUFU-fi nansierte aktiviteter.<br />
Ved årets slutt administrerer Unifob Global 15 forskningsprosjekter.<br />
Avdelingen har styrket grunnlaget for nye<br />
tverrfaglige initiativ gjennom etableringen av fagklynger<br />
innen migrasjon, miljø og utvikling, europeisk politikk og<br />
samfunn, historiske og samtidige dimensjoner bak regionale<br />
utviklingsveier, vann og dets betydning for utvikling,<br />
samt utdanning, utvikling og <strong>global</strong>isering.<br />
Grunnlaget for fl ere fagklynger sonderes kontinuerlig.<br />
Spesielt interessant er fagkonstellasjoner som kan bidra<br />
til bedre forståelse av utfordringer rundt <strong>global</strong>isering og<br />
utvikling. Avdelingen søker komparative innfallsvinkler på<br />
tema som klima/konfl ikt, kjønnsforskning, språk, og aspekter<br />
ved den <strong>global</strong>e politiske arena. Med utgangspunkt<br />
18 | UNIFOB 2007<br />
i egen forskning søker avdelingen også å arbeide med<br />
vitenskapskritikk generelt for å opprettholde det kritiske<br />
potensialet som ligger i innovativ forskning.<br />
Ved siden av ordinære forskersamlinger har avdelingen<br />
siden oppstart organisert en rekke større arrangementer,<br />
blant annet åpningskonferanser for Nile Basin Research<br />
Programme og Eurosphere, den 14. Nordic Migration<br />
Researchers’ Conference, seminar om ferskvann i samarbeid<br />
med Nettverket for vatnforskning, konferanse om<br />
fattigdom i Latin Amerika og kurs for studenter innen<br />
fattigdomsforskning og menneskerettigheter.<br />
Avdelingen har også sekretariatsfunksjoner på vegne av<br />
nasjonale og internasjonale forskningsinitiativ som Eurosphere<br />
(et program som omfatter 17 universitet og 150<br />
forskere i Europa), CROP (sekretariat for fattigdomsforskning<br />
på vegne av International Social Science Council),<br />
og IMER/UiB som organiserer migrasjonsforskning ved<br />
UiB. Unifob Global samarbeider tett med UiBs Senter for<br />
Midtøsten og islamske studier.<br />
Samlokaliseringen med Chr. Michelsen Institutt, Jussfakultetet<br />
og Senter for Midtøsten og islamske studer på<br />
Dragfj ellet i 2009 har også opptatt organisasjonen dette<br />
året. Denne akademiske konsentrasjonen kan gi spennende<br />
synergieff ekter og vil plassere <strong>Bergen</strong> på kartet<br />
som senter for utviklingsrelatert forskning i Norge.<br />
Avdelingen har 55 ansatte. Forskerstillinger er hovedsakelig<br />
prosjektbasert og forskere er engasjert på både full- og<br />
deltid. I tillegg har avdelingen 11 PhD kandidater og et<br />
tilsvarende antall gjesteforskere. Avdelingens omsetning<br />
i 2007 var på 31 millioner kroner. Hoveddelen av midlene<br />
kom fra Norges forskningsråd, EU, Norad, Utenriksdepartementet<br />
og UiB.
Department Annual Report<br />
UNIFOB GLOBAL<br />
Unifob Global is the anchor for development-related research and <strong>global</strong> studies at the University<br />
of <strong>Bergen</strong> (UiB), one of the university’s two priority areas. The department manages ongoing research<br />
activities and instigates new inter- and multidisciplinary project applications. Unifob Global<br />
is also a catalyst for strategic development within the fi eld at UiB.<br />
Unifob Global was established on January 1, 2007 to explicitly advance interdisciplinary and crossfaculty<br />
cooperation on development research within all parts of the university. The department<br />
builds on activities previously managed by various institutes and centres at UiB. At the time of<br />
start-up, Unifob Global managed four research programmes with activities in the Nile region, the<br />
EU, the Middle East, Africa and the Pacifi c. It also had the administrative responsibilities for NUFUsupported<br />
activities.<br />
At the end of the year, Unifob Global managed 15 projects and six research clusters on migration;<br />
environment and development; European politics and society; water and its signifi cance for development;<br />
educational development and <strong>global</strong>isation; and historical and contemporary dimensions<br />
behind directions for regional development.<br />
In addition to the existing clusters, the department aims to address further challenges related to<br />
<strong>global</strong>isation and development. It seeks comparative approaches to issues like climate and confl ict;<br />
gender; languages; and aspects of the <strong>global</strong> political arena. Based on its own experience, Unifob<br />
Global also proposes a critical view of the scientifi c method in order to uphold the critical potential<br />
of innovative research.<br />
In addition to more routine seminar and workshops, the department has organised large events<br />
like the opening conferences for the Nile Basin Research Programme and Eurosphere; the 14th<br />
Nordic Migration Reearchers’ Conference; a seminar on fresh water together with the Network for<br />
Water Research; a conference on poverty in Latin America; as well as a student course on poverty<br />
and human rights.<br />
Unifob Global also functions as a secretariat for national and international research initiatives like<br />
Eurosphere (a program with 17 universities and 150 researchers in Europe); CROP (a secretariat for<br />
poverty research on behalf of the International Social Science Council); and IMER/UiB, which organise<br />
migration research at UiB. The Centre for Middle Eastern and Islamic Studies at UiB is a close<br />
partner.<br />
The planning process for establishing a new “<strong>Bergen</strong> house” for development and <strong>global</strong> studies<br />
in 2009 which gathers Chr. Michelsen Institute, UiB’s Law Faculty, Centre for Middle Eastern and<br />
Islamic Studies and Unifob Global under one roof has had high priority this year. This concentration<br />
of researchers should yield exciting synergy eff ects andfirmly place <strong>Bergen</strong> on the map as the<br />
centre for development-related studies in Norway. Unifob Global employs 55 people engaged in<br />
the 15 diff erent research activities. Research positions are mainly project-based, and researchers are<br />
engaged on full- or part-time basis. The department accommodates 11 PhD candidates and a similar<br />
number of guest researchers. Turnover for 2007 reached NOK 31 million. Funding was provided<br />
by the Research Council of Norway, the European Union, NORAD, Ministry of Foreign Aff airs and the<br />
University of <strong>Bergen</strong>.<br />
UNIFOB 2007 | 19
Årsrapport Avdeling<br />
UNIFOB HELSE<br />
Avdelingen administrerer forskning knyttet mot psykologiske,<br />
samfunnsmedisinske og odontologiske miljøer ved<br />
<strong>Universitetet</strong> i <strong>Bergen</strong>, og har betydning for den faglige<br />
kompetanseutviklingen innen disse miljøene. Flere av<br />
gruppene har en tverrfaglig profi l. Deler av virksomheten<br />
har også forbindelse til samfunnsvitenskapelige miljøer.<br />
Avdelingen besto i 2007 av følgende kjernegrupper: Regionsenter<br />
for barn og unges psykiske helse, Vest (RBUP),<br />
Allmennmedisinsk forskningsenhet i <strong>Bergen</strong>, Seksjon for<br />
arbeidsmedisin, Barnevernets utviklingssenter Vestlandet<br />
(BUS-V), Nasjonalt kompetansesenter for legevaktmedisin,<br />
Forskningsenheten i Nasjonalt ryggnettverk, Bivirkningsgruppen<br />
for odontologiske biomaterialer, GAMUT (Griegakademiets<br />
senter for musikkterapiforskning), og HEMILsenteret,<br />
inkludert tiltaksdelen av Olweus-programmet<br />
mot mobbing og antisosial atferd.<br />
I tillegg forvaltes noen ”løse” prosjekter, og aktivitet<br />
knyttet til Seksjon for registerepidemiologi og Seksjon for<br />
allmennmedisin ved Institutt for samfunnsmedisinske fag<br />
og fMRI-gruppen ved Institutt for biologisk og medisinsk<br />
psykologi.<br />
20 | UNIFOB 2007<br />
Avdelingen prioriterer å ha en eff ektiv felles administrasjon<br />
og yte best mulig service til forskergruppene, samtidig<br />
som gruppene har fått beholde hver sin egen identitet<br />
både innad og utad. Dette ser ut til å lykkes godt. Forskergruppene<br />
står godt hver for seg, samtidig som det innad<br />
i avdelingen er etablert nære og gode samarbeidsforhold<br />
og rutiner.<br />
Avdelingens omsetning var i 2007 i underkant av 78 mill.<br />
kroner. Hoveddelen av midlene kom fra ulike deler av forvaltningen.<br />
Andre viktige kilder var Norges forskningsråd,<br />
næringslivet og ideelle organisasjoner.<br />
Mange delstillinger gir relativt stort sprik mellom antall<br />
ansatte og antall årsverk i avdelingen. En del korttidsengasjementer<br />
gjør at antallet ansatte i avdelingen varierer<br />
noe fra måned til måned. Ved utgangen av året hadde<br />
avdelingen 123 ansatte, svarende til ca. 76 årsverk.
Department Annual Report<br />
UNIFOB HEALTH<br />
The total annual revenue for the department reached<br />
NOK 78 million in 2007. The number of persons employed<br />
fl uctuates monthly due to many temporary engagements,<br />
per December the number was 123. As many of the short<br />
term engagements are also part time, these 123 persons<br />
performed approximately 76 man-years.<br />
The main source of fi nances was the Norwegian government,<br />
through various Ministries (of Education and<br />
Research; of Children and Family Aff airs; of Health) and<br />
Directorates (most importantly the Directorate for Health<br />
and Social Aff airs), and other agencies. The Norwegian<br />
Research Council was another important source of funding,<br />
as well as business and private funds, a few charitable<br />
organizations and foundations.<br />
The research and educational activities of the department<br />
were concentrated in the following research centres and<br />
teams:<br />
The Centre for Child and Adolescent Mental Health Research;<br />
the Child Protection Research Unit; the Research<br />
Unit for General Practice in <strong>Bergen</strong>; the Section for<br />
Occupational Medicine; the National Centre for Emergency<br />
Primary Health Care; the Dental Biomaterials: Adverse<br />
Reaction Unit; the Norwegian Network for Back Pain – Research<br />
Unit; GAMUT (the Grieg Academy Music Therapy<br />
Research Centre); the HEMIL Centre (Research Centre for<br />
Health Promotion).<br />
In addition: notable research projects were carried out in<br />
University of <strong>Bergen</strong> departments, including the Department<br />
of Public Health and Primary Health Care, Sections<br />
for Epidemiology and medical statistics and General<br />
Practice, and the Department of Biological and Medical<br />
Psychology, Division of Cognitive Neuroscience.<br />
UNIFOB 2007 | 21
Årsrapport Avdeling<br />
UNIFOB KLIMA<br />
(BCCR)<br />
2007 var året da verden erkjente klimaendringer som<br />
en hovedutfordring for menneskeheten. Det var mange<br />
grunner til dette, men den viktigste var lanseringen av<br />
FNs klimapanels fj erde hovedrapport. Det begynte med<br />
off entliggjøringen av rapporten fra arbeidsgruppe 1 i<br />
februar, som omhandler det vitenskapelige grunnlaget<br />
for klimaendringer. Bjerknessenteret for klimaforskning<br />
(BCCR) hadde solid representasjon i Arbeidsgruppe 1,<br />
med en koordinerende hovedforfatter, en hovedforfatter<br />
og fi re bidragsytende forfattere. BCCR var også en av fi re<br />
Europeiske sentre og eneste i Norden som bidro med<br />
<strong>global</strong>e klimascenarier, med <strong>Bergen</strong> Climate Model.<br />
Klimaåret endte med FNs klimakonferanse på Bali og ved at<br />
FNs klimapanel mottok Nobels fredspris. Disse hendelsene<br />
bidro til å gjøre 2007 til et helt spesielt år og den økte<br />
oppmerksomheten rettet mot klimaendringer førte til<br />
mange hundre formidlingsaktiviteter og mediaoppslag<br />
med BCCR-forskere. Senteret er derfor blitt mye bedre<br />
kjent for sine aktiviteter, noe som gir et godt grunnlag for<br />
framtidig utvikling.<br />
Et stort antall artikler ble publisert gjennom året, fra<br />
prosessstudier av atmosfæren, skyer og klimamodeller,<br />
studier av klimaendringer og hendelser i fortiden, til<br />
vurderinger av havets opptak og avgivelse av CO2, noe<br />
som gjenspeiler bredden i forskningen ved senteret.<br />
Publikasjoner av sentrale forskningsresultat i de<br />
prestisjetunge vitenskapsmagasinene Science og Nature<br />
utgjorde nok et høydepunkt.<br />
22 | UNIFOB 2007<br />
2007 markerte også starten på det internasjonale polaråret,<br />
med BCCR-forskere involvert i store feltkampanjer i Arktis,<br />
det tropiske Atlanterhavet, Antarktis og Sørishavet. Det<br />
rekordlave sjøisdekket i Arktis tegner et dramatisk bilde<br />
av en region i endring. Det raske tapet av sjøis som vi nå<br />
observerer kan gjøre Arktis isfri i sommersesongen mye<br />
tidligere enn forventet i klimamodellene. På Unifob Klima/<br />
Bjerknessenteret studeres årsakene til de dramatiske<br />
endringene og vi tar mål av oss til å ligge i forkant av denne<br />
forskningen også i framtiden.<br />
Unifob klima fi kk et godt gjennomslag ved Forskningsrådets<br />
utlysning av midler i NORKLIMA-programmet, og er deltaker<br />
i fl ere nye EU-prosjekt som startes i 2008. Dette gir et godt<br />
langsiktig grunnlag for virksomheten.<br />
Vi har nå begynt å se konsekvensene av klimaendringer<br />
og ta inn over oss de store utfordringene som ligger foran<br />
oss og som har vidtrekkende konsekvenser. Hvordan vi kan<br />
tilpasse oss disse utfordringene trenger å bli adressert på en<br />
skikkelig måte, noe som avhenger av bedre forståelse og en<br />
forbedring av analytiske verktøy som kan brukes for vurdere<br />
regionale og lokale forhold. Vi trenger fremtidsscenarier<br />
som er relevante for off entlig og privat sektor i Norge og for<br />
aktiviteter i Arktis, og som kan brukes til å støtte bilaterale<br />
og multilaterale programmer for bærekraftig utvikling. Vi<br />
håper å dokumentere senteres respons til disse utfordringer<br />
i fremtidige årsrapporter.
Department Annual Report<br />
BJERKNES CENTRE<br />
FOR CLIMATE<br />
RESEARCH<br />
(BCCR)<br />
2007 was the year when climate change was acknowledged<br />
nationally and <strong>global</strong>ly as perhaps the main challenge<br />
facing humanity. There were several reasons for this,<br />
but chief among them was the release of the reports of<br />
the IPCCs 4th assessment (AR4), starting with the report<br />
from Working Group 1 on the science basis in February.<br />
Working Group 1 had solid BCCR representation with<br />
one co-ordinating lead author, one lead author and four<br />
contributing authors. Last but not least, the Bjerknes Centre<br />
contributed with <strong>global</strong> climate scenario simulations using<br />
the <strong>Bergen</strong> Climate Model, being one of four European<br />
centres and the only centre in the Nordic countries that<br />
performed such simulations. The climate year ended with<br />
the UN climate change conference in Bali and the Nobel<br />
Peace Prize awarded to the IPCC. This was truly a remarkable<br />
year and the increased awareness of the climate change<br />
challenge led to hundreds of outreach activities and media<br />
appearances from BCCR scientists. Thus the Centre is now<br />
much better known for what it does than before, which is a<br />
good basis for future development and growth.<br />
A number of new studies were published during the year,<br />
across the breadth of activities, from process studies of the<br />
atmospheric boundary layer, clouds and climate models, to<br />
studies of past climates and climate events and assessments<br />
of the natural CO2-sink. Publications include key fi ndings<br />
published in the prestigious science magazines Science<br />
and Nature.<br />
2007 also marked the start of the International Polar Year,<br />
with BCCR scientists involved in major fi eld campaigns in<br />
the Arctic, the tropical Atlantic en route to Antarctica and<br />
the Southern Ocean. The record low sea-ice cover in 2007<br />
paints a dramatic picture of a region under change, with the<br />
possibility that the accelerated loss of sea ice cover we now<br />
observe might give a seasonal ice free Arctic much earlier<br />
than previous projections. The root cause for the dramatic<br />
changes is heavily studied at the BCCR and we aim to be in<br />
the forefront of this research also in the future.<br />
Unifob klima/Bjerknes centre continued to be successful<br />
in funding decisions from the RCN NORKLIMA programme<br />
and from the 7th Framework programme of the EU. This<br />
bodes well for the long-term funding basis of the centre.<br />
We have now started to see the consequences of climate<br />
change and realize the huge challenges and wideranging<br />
impacts that are ahead of us. How we can adapt<br />
to these challenges need to be addressed properly, which<br />
depend on the development of better understanding and<br />
improved analytical tools and models that can be used to<br />
assess regional and local conditions. We need predictions<br />
that are useful for public and private sectors in Norway and<br />
for activities in the Arctic, and we need to support bilateral<br />
and multilateral programmes for sustainable development.<br />
We hope to document how we have responded to these<br />
challenges in forthcoming annual reports.<br />
UNIFOB 2007 | 23
24<br />
Årsrapport Avdeling<br />
UNIFOB NATURVITENSKAP<br />
Unifob Naturvitenskap har sin faglige forankring<br />
innen biologiske fag med fokus på marinbiologi,<br />
ferskvannsbiologi, molekylærbiologi, økologi, botanikk,<br />
kulturlandskap, utviklingsbiologi hos fi sk og fi skesykdom.<br />
Avdelingen utfører i stor grad forskning og utvikling<br />
på oppdrag for næringsliv og off entlig forvaltning.<br />
Mesteparten av disse prosjektene er innen<br />
miljøovervåking. Oljeselskaper, andre energiselskaper<br />
og havbruksnæringen utgjør de største industrielle<br />
markedene. Det off entlige markedet består av statlige<br />
forvaltningsorgan, direktorater, samt fylker og kommuner.<br />
Norges Forskningsråd er avdelingens klart viktigste<br />
fi nansieringskilde.<br />
Avdelingen har 42 medarbeidere, derav 15 forskere med<br />
dr.grad. 19 av avdelingens fast ansatte medarbeidere<br />
jobber i Seksjon for Anvendt Miljøforskning (SAM).<br />
Seksjonen er delt i en marin del (SAM Marin) og en<br />
ferskvannsdel (LFI). SAM Marin er akkreditert for å utføre<br />
prøvetaking, taksonomisk analyse, faglige vurderinger og<br />
fortolkninger av data innen marin sektor. LFIs oppdrag<br />
omfatter forskning, overvåking, tiltak og utredninger<br />
innen ferskvannsøkologi, og har spesiell kompetanse<br />
på laksefi sk og bunndyr. Hovedtyngden av avdelingens<br />
oppdragsforskning foregår ved SAM.<br />
Den mer grunnleggende forskningen foregår for det<br />
meste i nært samarbeid med forskergrupper ved<br />
<strong>Universitetet</strong> i <strong>Bergen</strong>. Avdelingen styrker nå dette<br />
samarbeidet ved å ansette forskere i faste stillinger som<br />
er lokalisert i noen av UiBs forskergrupper ved Institutt<br />
for Biologi og Molekylærbiologisk Institutt. Avdelingen<br />
knytter også til seg ressurspersoner ved UiB i form av<br />
bi-stillinger. Nye fagområder avdelingen satser på i 2008<br />
er kulturlandskap, fi skesykdommer og miljøovervåking<br />
basert på molekylærbiologiske metoder. Vedlikehold,<br />
styrking og utvikling av den taksonomiske kompetansen<br />
vil skje i tett samarbeid med universitetet.<br />
Avdelingen deltar aktivt i ekspertsenteret NCE Subsea,<br />
og vil i 2008 benytte denne arenaen til å initiere<br />
forskningsprosjekter sammen med off shore-næringen.<br />
”Møteplass Marin”, der Unifob Naturvitenskap for tiden har<br />
prosjektledelsen, er en tilsvarende viktig arena for møte<br />
mellom forskerne og den marine næringen.
Department Annual Report<br />
UNIFOB NATURAL SCIENCES<br />
Unifob Natural Sciences covers a broad range of<br />
biological sciences, with emphasis on marine & fresh<br />
water biology, molecular biology, ecology, botany,<br />
cultural landscape, developmental biology of fi sh and<br />
fi sh diseases.<br />
A major part of the department’s activities is contract<br />
research for private companies and public institutions.<br />
Most of these projects involve environmental<br />
monitoring. Oil companies, other energy companies<br />
and sea fi sheries comprise the main industrial market<br />
for our department. The public sector market consists<br />
of government institutions, directorates and local<br />
government institution on county and city level.<br />
Norwegian Research council is the most important<br />
source of fi nancing projects.<br />
The department has 42 employees, including 15<br />
researchers with PhD. 19 of the department’s employees<br />
with permanent contracts work in the Section of Applied<br />
Environmental Research (SAM). The main part of the<br />
department’s contract research is carried out at SAM.<br />
Det var ikke uvanlig å få fl ere store Vossolaks ved<br />
tømming av kilenota.<br />
Bilde er fra 1960-tallet og den største laksen på<br />
bildet er hele 25 kg.<br />
The Section has two divisions, the marine (SAM-Marin)<br />
and freshwater part (LFI). SAM-Marin is accredited to<br />
carry out sampling, taxonomic analysis and expert<br />
evaluations of data in marine sector. LFI is engaged<br />
in projects involving research, monitoring, expert<br />
assessment and participation in initiatives in fresh water<br />
ecology, with special competence in salmon and fresh<br />
water benthos.<br />
Basic research activities are carried out in close<br />
cooperation with University research groups. The<br />
department will now strengthen this cooperation<br />
by entering permanent contracts with researchers<br />
working in research groups at the Institute of Biology<br />
and Institute of Molecular Biology. The department also<br />
engages experts at the UiB in part-time positions. In<br />
2008, Unifob Natural Sciences will focus on new fi elds<br />
of research, such as cultural landscape, fi sh diseases<br />
and environmental monitoring based on molecular<br />
biology methods. The department will be maintaining,<br />
strengthening and developing the taxonomic expertise,<br />
in close cooperation with the University.<br />
UNIFOB 2007 | 25
Årsrapport Avdeling<br />
UNIFOB PETROLEUM<br />
Unifob Petroleum utfører anvendt forskning innen området petroleum. Dette har dekket alt fra leting og produksjon til<br />
prosessering av petroleum. Hovedvekten av prosjektene er pr. i dag innen petroleumsteknologi og er koblet til virksom-<br />
heten ved CIPR, Centre for Integrated Petroleum Research som er et av fi re Senter for Fremragende Forskning (SFF) ved UiB.<br />
Forskningen ved Unifob Petroleum fokuserer på tverrfaglige prosjekter, helst med minimum tre års varighet. Oppdrags-<br />
Oppdrags-<br />
mengden er svært god og totalt viser regnskapet et godt positivt resultat for 2007.<br />
Budsjettet for 2008 har en betydelig vekst med økt forskningsfokus på sikker CO2 lagring. Norges forskningsråd har den<br />
største andelen i Unifob Petroleums virksomhet (>50%), og dette gir grunnlag for langsiktig planlegging ettersom prosjek-<br />
tene som har fi nansiell støtte fra NFR har tre års eller lengre varighet.<br />
For CIPR har NFR innvilget 14 MNOK pr. år i fem nye år fra januar 2008. CIPR vil bli sterkere forankret ved UiB, men Unifob<br />
Petroleum vil være hovedsamarbeidspartner for SFF virksomheten. Forskerne ved Unifob Petroleum er aktive i Univer- Univer-<br />
sitetets forskningsoppgaver og veileder mer enn 30 PhD kandidater og et tilsvarende antall master studenter<br />
I 2008 arrangerer CIPR og Unifob Petroleum det tredje biårlige CIPR konferansen (28-29 april) og en større internasjonal<br />
konferanse (ECMORE) om matermatisk modellering innen oljeutvinning i september.<br />
26 | UNIFOB 2007
Department Annual Report<br />
UNIFOB PETROLEUM<br />
Unifob Petroleum performs applied research within the petroleum area. This covers areas from exploration and<br />
production to processing of petroleum. The emphasis today is on petroleum technology, and most of the activity is<br />
connected to Centre for Integrated Petroleum Research (CIPR), which is the Norwegian Centre of Excellence (COE) in<br />
petroleum technology, and one of the four CoE at UiB.<br />
The research at Unifob Petroleum focuses on interdisciplinary projects, preferably with a perspective of minimum three<br />
years. The access to new projects is very satisfactory and the annual account shows a good and positive result for 2007.<br />
There is a considerable increase in the budget for 2008 with special growth in the area of safe CO2 storage. The<br />
Norwegian Research Council (NRC) contributes with more than 50% of the funding. These joint research council and<br />
industry funded projects enable more long-term planning as they typically have duration of three years.<br />
The Norwegian Research Council has granted CIPR with a budget of 14 MNOK per year as CoE for the next fi ve years<br />
(2008-2012). CIPR will be stronger anchored as a UiB project with Unifob Petroleum as the main cooperation partner.<br />
The researchers at Unifob Petroleum are very active also in the basic petroleum research at UiB and supervises more<br />
than 30 PhD candidates and a similar number master students at UiB.<br />
In 2008, CIPR and Unifob Petroleum arrange several events in <strong>Bergen</strong>. The third bi-annual CIPR conference is planned<br />
for 28-29 April 2008, and a large international conference on mathematics for oil recovery (ECMORE) will be held in<br />
September 2008.<br />
UNIFOB 2007 | 27
Årsrapport Avdeling<br />
AVDELING FOR BASAL- OG KLINISK<br />
MEDISINSK FORSKNING<br />
(ABM)<br />
Avdeling for basal- og klinisk medisinsk forskning (ABM)<br />
administrerer forskning innen de biomedisinske fagene<br />
biokjemi, medisinsk molekylærbiologi, cellebiologi<br />
og fysiologi samt prosjekter i grensefl aten mellom<br />
basalmedisinsk og klinisk forskning. Avdelingen har<br />
ingen samlende tematisk profi l men har en variert<br />
forskningsbredde. Våre ansatte har tilhørighet til ulike<br />
forskergrupper ved det Medisinsk-Odontologiske fakultet<br />
ved UiB. Ved årsskiftet hadde avdelingen 60 ansatte<br />
tilsvarende 53 årsverk, herunder en administrativ stab på<br />
4 årsverk.<br />
Forskningsrådet har utgjort omkring halvparten av<br />
avdelingens fi nansiering. Andre inntektskilder har i<br />
hovedsak vært EU-kommisjonen, Helse Vest, prosjektene<br />
tilknyttet <strong>Bergen</strong> Translational Research Grant Program og<br />
til slutt B12-stiftelsen.<br />
28 | UNIFOB 2007<br />
De største prosjektene har vært knyttet til FUGEprogrammet,<br />
og avdelingen var i løpet av året<br />
sterkt involvert i søknadsarbeidet som førte til at<br />
FUGE-plattformene fi kk forlenget sin fi nansiering<br />
fra Forskningsrådet med 5 nye år. Utover dette har<br />
avdelingens oppgaver i bestått i å drifte og yte service til<br />
vår prosjektportefølje på best mulige måte.<br />
I 2008 forventes det en nedgang i aktivitetsnivå ettersom<br />
avdelingens prosjekter fases ut og at avdelingen avvikles i<br />
løpet av året. Ny aktivitet er imidlertid under oppbygging<br />
men denne vil administrativt legges til en annen av<br />
Unifobs avdelinger.
Department Annual Report<br />
DEPARTMENT OF BASIC AND<br />
CLINICAL MEDICAL RESEARCH<br />
(ABM)<br />
Department for Basic and Clinical Medical Research (ABM)<br />
manages research projects within the basic biomedical<br />
sciences biochemistry, medical molecular biology, cell<br />
biology and physiology in addition to projects in the<br />
borderline between basic biomedical research and clinical<br />
research. The department has no common thematic profi le<br />
but has a varied research diversity. Our employees are<br />
connected to the various research groups at the Faculty<br />
of Medicine and Dentistry at UiB. By the end of the year<br />
the department had 60 employees that performed 53<br />
man-years. The number of employees also included an<br />
administrative staff of 4 man-years.<br />
The Research Council (RCN) accounts for half of the<br />
department’s projects. Other sources being primarily<br />
the EU Commission, Helse Vest, the projects connected<br />
with the translational research program and fi nally the<br />
B12 foundation. The largest projects have been those<br />
under the RCN National Functional Genomics programme<br />
(FUGE), and ABM was during 2007 strongly involved in<br />
the application process that ensured a 5 year continued<br />
fi nancing for the FUGE platforms. Apart from this the work<br />
tasks of the department has been to run and service the<br />
project portfolio in the best possible way.<br />
In 2008 we expect a decrease in the activity level as<br />
the projects of the department are phased out and<br />
the department is closed by the end of the year. New<br />
activity is however under construction but this will<br />
administratively be placed underneath one of the other<br />
Unifob departments.<br />
UNIFOB 2007 | 29
Årsrapport Avdeling<br />
AVDELING FOR<br />
BEREGNINGSVITENSKAP (BCCS)<br />
Avdeling for beregningsvitenskap (BCCS) hadde i 2007<br />
en omsetning på 30 MNOK og et resultat på 0,516 MNOK.<br />
Samlet for avdelingen endte dermed omsetningen på<br />
samme nivå som i 2006.<br />
I januar 2007 fl yttet Parallab, forskergruppen i matematikk<br />
(Computational Mathematics Unit, CMU) og BCCS administrasjon<br />
til samme etasje. Dette betyr at BCCS nå er lokalisert<br />
i to etasjer, noe som gjør samarbeidet mye lettere.<br />
I løpet av 2007 ansatte BCCS ni nye medarbeidere, hvorav<br />
to er avdelingsingeniører og sju er ansatte i vitenskapelige<br />
stillinger.<br />
Forskergruppen i bioinformatikk (Computational Biology<br />
Unit, CBU) fi kk forlenget fi nansiering som samarbeidspartner<br />
i en nasjonal teknologiplattform for bioinformatikk<br />
innen FUGE-programmet fi nansiert av Norges forskningsråd.<br />
Gruppen har i tillegg fått fi nansiering for mange<br />
andre forskningsprosjekter. CBU har også rekruttert en<br />
ny gruppeleder, Igor Berezovsky, som tidligere hadde<br />
forskerstillinger ved Weizmann Institute i Israel og Harvard<br />
University i USA. Flere forskningsartikler har blitt publisert.<br />
Mange er basert på internasjonalt samarbeid i tillegg til<br />
samarbeid med grupper ved Det matematisk-naturvitenskapelige<br />
fakultet og Det medisinsk-odontologiske fakultet<br />
ved <strong>Universitetet</strong> i <strong>Bergen</strong>.<br />
Tungregningsenheten (Parallab) ved BCCS arbeider innen<br />
feltene tungregning (High Performance Computing), Gridrelatert<br />
distribuert tungregning og beregningsvitenskap.<br />
Gruppen har ansvar for drift av tungregneanleggene ved<br />
UiB og står for 50% av den nasjonale tungregningsinfrastruktur<br />
(NOTUR). Parallab installerte et nytt tungregneanlegg<br />
(Cray XT4) med 5552 regneenheter og en toppytelse<br />
av 51 Tfl op. Anlegget bidrar betydelig til den norske<br />
tungregningsinfrastruktur. Parallab er involvert i forskjel-<br />
30 | UNIFOB 2007<br />
lige Grid-aktiviteter på nasjonalt, nordisk og internasjonalt<br />
nivå og er en av 5 partnere i det norske Grid-prosjektet<br />
(NorGrid). Gruppen er også partner i de ”Tier-1/2”-relaterte<br />
CERN-aktivitetene ledet av Nordic Data Grid Facility<br />
(NDGF). Vitenskapelig beregningsrelaterte Grid-aktiviteter<br />
pågår på det nordiske og internasjonale nivå (samarbeid<br />
med Danmark, Finland, Tyskland) og er tilknyttet risikovurdering<br />
av CO2-lagring og utvikling av tungregningsprogramvare.<br />
Andre beregningsvitenskapelige aktiviteter omfatter<br />
molekylærdynamikk i samarbeid med <strong>Universitetet</strong> i<br />
Stavanger og Geofysisk institutt ved UiB.<br />
Aktivitetene til forskergruppen i matematikk (Computational<br />
Mathematics Unit, CMU) er stort sett tilknyttet<br />
numerisk havmodellering med fokus på prosesstudier. I to<br />
relaterte prosjekter som er fi nansiert av Norges forskningsråd,<br />
utvikler gruppen en parallelisert, ikke hydrostatisk,<br />
terreng-følgende havmodell til bruk i numeriske simulasjoner<br />
med høy oppløsning. Dette skal øke CMUs evne<br />
til å utføre prosesstudier for f.eks. kystforvaltnings- og<br />
miljøstudier. En annen hovedaktivitet er knyttet til fangst<br />
og lagring av CO2 med vekt på potensielle oppkommer av<br />
CO2 lagret i undersjøiske geologiske formasjoner. I 2007<br />
koordinerte CMU et forprosjekt, fi nansiert av Climit-programmet<br />
hos Norges forskningsråd. Prosjektet oppsummerte<br />
den nåværende forståelsen av prosesser involvert i<br />
gjennomstrømming av havbunnens sedimenter, vår evne<br />
til å overvåke og oppdage slike oppkommer, og den potensielle<br />
trusselen mot marinmiljøet. Aktiviteten innenfor<br />
dette området øker etter all sannsynlighet i de kommende<br />
årene og CMU vil spille en aktiv rolle i å opprette nye aktiviteter<br />
i det bergenske forskningsmiljøet.<br />
Hovedaktiviteten til forskerenheten i fysikk (Computa(Computa-<br />
tional Physics Unit, CPU) i 2007 var å oppgradere den<br />
relativistiske (Computational Fluid Dynamics) CFD-koden<br />
til de ultrarelativistiske energiene av CERN LHC ved hjelp<br />
av numeriske metoder. Viskositet fi kk spesiell oppmerk-<br />
somhet. Viskositetens egenskaper er nå brukt til å fi nne<br />
terskelen til faseovergangen av kvark-gluon plasma. I CFD<br />
betyr den numeriske viskositeten og den rette behandlin-<br />
gen av fysisk viskositet en ny utfordring for gruppen.
Department Annual Report<br />
BERGEN CENTER FOR<br />
COMPUTATIONAL SCIENCE (BCCS)<br />
In 2007 the <strong>Bergen</strong> Center for Computational Studies<br />
(BCCS) had a turnover of NOK 30 million and a profi t of<br />
NOK 0,516 million. Compared with 2006, the turnover was<br />
closely the same amount.<br />
In January 2007 Parallab, the Computational Mathematics<br />
Unit and the administration of BCCS moved to the same<br />
fl oor, which means that BCCS is now concentrated on two<br />
fl oors in the building, making cooperation much easier.<br />
In the course of 2007 BCCS hired 9 new employees, 2<br />
system engineers and 7 employees in scientifi c research<br />
positions.<br />
The Computational Biology Unit has obtained extended<br />
funding as coordinating partner of a National technology<br />
platform for bioinformatics under the FUGE program<br />
from the Research Council of Norway and has in addition<br />
obtained funding for several research projects. They have<br />
also recruited an additional group leader, Igor Berezovsky,<br />
who has previously held positions at Weizmann Institute<br />
in Israel and at Harvard in the US. A number of research<br />
papers have been published - many resulting from international<br />
collaborations and from collaborations with groups<br />
at the Faculty of Mathematics and Natural Sciences and<br />
groups at the Faculty of Medicine and Dentistry at the<br />
University of <strong>Bergen</strong>.<br />
The Parallab unit within BCCS is concerned with High<br />
Performance Computing, Grid-related distributed computing<br />
as well as Scientifi c Computing. It hosts the supercomputing<br />
facilities and provides a 50% share to the<br />
national computing infrastructure (NOTUR). Parallab has<br />
recently installed a new supercomputer (Cray XT4) with<br />
5552 compute core and a peak performance of 51Tfl ops.<br />
It contributes signifi cantly to the Norwegian HPC infrastructure.<br />
Parallab is involved in various Grid activities on<br />
the national, Nordic and international level. It is one of the<br />
fi ve partners in the Norwegian Grid project (NorGrid) and<br />
a partner in the “Tier-1/2” related CERN activities guided by<br />
the Nordic Data Grid Facility (NDGF). Scientifi c Computing<br />
related Grid activities are on-going on the Nordic and international<br />
level (cooperation with Denmark, Finland, Germany)<br />
related to CO2-sequestration risk assessment and<br />
HPC-software development. Further Scientifi c Computing<br />
related activities involve molecular dynamics in cooperation<br />
with the University of Stavanger and cooperation with<br />
the Department of Geophysics of the University in <strong>Bergen</strong>.<br />
The Computational Mathematics Unit (CMU) has activities<br />
mostly related to numerical ocean modelling, with<br />
focus on process studies. In two related projects, fi nanced<br />
through the Research Council of Norway, we develop<br />
a parallelized, non-hydrostatic, terrain following ocean<br />
model, to be utilized for high-resolution numerical simulations.<br />
This will increase CMU’s ability to perform process<br />
studies for e.g. coastal management and environmental<br />
studies. A second main activity is related to Carbon<br />
Capture and Storage, with emphasis on potential seeps of<br />
CO2 stored in sub-sea geological formations. In 2007 CMU<br />
coordinated a pre-project, fi nanced by the Climit program<br />
within the Research Council of Norway, that summarized<br />
the present understanding of processes involved during a<br />
seep through the sea fl oor sediments, our ability to monitor<br />
and detect such a seep, and the potential threat to the<br />
marine environment. The activity within this fi eld is likely<br />
to increase in the following years and CMU will strive to<br />
play an active role in establishing new activities within the<br />
research community in <strong>Bergen</strong>.<br />
In the Computational Physics Unit’s main activity the<br />
relativistic Computational Fluid Dynamics (CFD) code was<br />
upgraded to ultra-relativistic energies of the CERN LHC<br />
with numerical methods. Particular attention was paid to<br />
viscosity. The properties of viscosity are now used to fi nd<br />
the threshold of phase transition of Quark-gluon plasma.<br />
In CFD the numerical viscosity and the proper treatment of<br />
physical viscosity present a new challenge for the unit.
Årsrapport Avdeling<br />
AVDELING FOR KULTUR, SPRÅK OG<br />
iNFORMASJONSTEKNOLOGI (AKSIS)<br />
Avdeling for kultur, språk og informasjonsteknologi har<br />
i 2007 vært preget av omstilling og strategisk tenking.<br />
Gisle Andersen overtok stillingen som forskningsdirektør<br />
ved årsskiftet 2006/2007 og har ledet arbeidet med å<br />
utarbeide en strategi og handlingsplan for avdelingen.<br />
Målet med strategiarbeidet er å gjøre avdelingen mer<br />
lønnsom og å fi nne frem til nye inntektskilder. De viktigste<br />
anbefalingene er å fokusere og styrke avdelingens<br />
forskningsinnsats og å arbeide for at AKSIS blir et nasjonalt<br />
senter for digital infrastruktur for forskning og læring. Det<br />
ble også lagt ned betydelig innsats i prosjektutvikling<br />
og søknadsskriving, og videreføring av eksisterende<br />
forskningsprosjekter innen avdelingens fagfelt, språk- og<br />
tekstteknologi og teknologistøttet læring. Samarbeidet<br />
med næringslivet ble styrket og avdelingen fi kk bl.a. sitt<br />
første brukerstyrte innovasjonsprosjekt.<br />
I løpet av vårsemesteret ble hele AKSIS samlokalisert ved<br />
at forskergruppen InterMedia fl yttet sammen med de<br />
øvrige forskergruppene i Allégaten 27. Avdelingen fi kk<br />
ny grafi sk profi l og gav ut første utgave av informasjonsbladet<br />
Nytt fra Aksis. Avdelingen fi kk også nytt avdelingsråd.<br />
I likhet med tidligere år har Aksis også i 2007 hatt<br />
fl ere internasjonale gjesteforskere i rekrutteringsstillinger,<br />
særlig knyttet til Wittgensteinarkiet og Marie Curie-prosjektet<br />
Multlilingua.<br />
Forskergruppen InterMedia fi kk innvilget prosjektet<br />
Science Created by You (SCY), som fi nansieres gjennom<br />
IKT-delen av EUs 7. rammeprogram. Dessuten fi kk prosjektet<br />
InterMedia Centre for Technology-enhanced Lifelong<br />
Learning (iTell) en rammebevilling fra UiB som et resultat<br />
32 | UNIFOB 2007<br />
av prosjektets gode evaluering i siste runde med SFFsøknader.<br />
Gruppen gjennomførte fl ere mindre prosjekter<br />
innen e-læring, inkludert Nettbasert kurs i norsk for<br />
andrespråk (NOA) og et CMS-system for Norsk språktest.<br />
I samarbeid med Byantikvaren ble det utviklet en mobiltelefonibasert<br />
teknisk løsning i prosjektet Den tilgjengelige<br />
kulturminnebyen.<br />
Forskergruppen for språkteknologi fi kk god uttelling<br />
innenfor den midlertidige videreføringen av NFRs språkteknologiprogram<br />
(KUNSTI), og fi kk innvilget prosjektene<br />
HandOn, KB-N-pluss og SITS – Samling og tilgjengeliggjøring<br />
av nordiske språkressurser. Sistnevnte er et resultat<br />
av at Aksis er vert for språkressursene i konkursboet etter<br />
selskapet Nordisk språkteknologi. Gjennom SITS-prosjektet<br />
har ressursene blitt sikret, systematisert og gjort<br />
tilgjengelig for brukere. Som norsk konsortiumdeltaker i<br />
ESFRI-prosjektet CLARIN (Common Language Resources<br />
and Technology Infrastructure), deltok gruppen i en<br />
søknad ved første FP7-utlysning til oppbygging av en<br />
omfattende forskningsinfrastruktur for språkressurser og<br />
-teknologi. Prosjektet ble innvilget og starter 1. januar<br />
2008. Gruppens språktestingsmiljø fi kk innvilget prosjektet<br />
CLIL – Content and language integrated learning, på<br />
oppdrag fra Fremmedspåkssenteret. Forskergruppen bidro<br />
også til kommersialisering av forskningsresultat gjennom<br />
lisensiering av produktet LFG ParserBanker.<br />
Forskergruppen for tekstteknologi stod bak Aksis’ bidrag til<br />
søknaden SeSam4, som førte til avdelingens første brukerstyrte<br />
innovasjonsprosjekt (BIP) med fi nansiering fra NFRs<br />
IKT-program VERDIKT. EU-prosjektet Discovery (Digital<br />
Semantic Corpora for Virtual Research in Philosophy) startet<br />
for fullt i 2007. Gruppen har også bidratt i utviklingen<br />
av et nytt tekstkritisk prosjekt knyttet til Ludvig Holbergs<br />
forfatterskap, i tillegg til viderføring av eksisterende prosjekter<br />
som Henrik Ibsens skrifter og Wittgensteinarkivet.<br />
Gjennom oppretting av knoppskytingsselskapet TextUrgy<br />
AS bidro gruppen til kommersialisering av et av gruppens<br />
forskningsbaserte dataverktøy.
Department Annual Report<br />
CENTRE FOR CULTURE, LANGUAGE AND<br />
INFORMATION TECHNOLOGY ECHNOLOGY (A (AKSIS)<br />
For Centre for culture, language and information technology,<br />
2007 was characterised by adaptation and strategic<br />
thinking. Gisle Andersen was engaged in the position as<br />
research director from January 2007 and coordinated the<br />
work of developing a new strategy for the centre. The aim<br />
of the strategic work is to make the centre more robust<br />
and profi table, as well as identifying new sources of funding.<br />
The most important recommendations are to focus<br />
and strengthen the research eff orts and to establish AKSIS<br />
as a national centre for digital research infrastructures. A<br />
major eff ort has involved project development and application<br />
writing and continuation of existing R&D projects<br />
within the centre’s main focus domains, language and text<br />
technology and technology-enhanced learning.<br />
In the spring, the research group InterMedia joined the<br />
two other research groups in Allégaten 27. AKSIS developed<br />
a new graphic profi le and the fi rst issue of Nytt fra<br />
AKSIS (News from AKSIS) was launched. A new board of<br />
directors was established. As in previous years, Aksis has<br />
also in 2007 enjoyed the company of several PhD guest<br />
researchers from abroad, especially in connection with the<br />
Wittgenstein Archives and the Marie Curie project called<br />
Multilingua.<br />
The research group InterMedia was granted the project<br />
Science Created by You (SCY), with funding from the ICT<br />
programme in EC’s 7th Framework Programme. The project<br />
InterMedia Centre for Technology-enhanced Lifelong<br />
Learning (iTell) received basic funding from the University<br />
of <strong>Bergen</strong> as a result of the favourable evaluation in the latest<br />
round of applications for Norwegian Centres of Excellence.<br />
The group carried out several smaller projects within<br />
technology-enhanced learning, including a web-based<br />
course of Norwegian as a second language and a CMS<br />
system for the Norwegian language test. In cooperation<br />
with the City of <strong>Bergen</strong>’s Cultural Heritage Unit, a mobile<br />
telephony-based system was developed.<br />
The research group for Language Technology has been engaged<br />
in the intermediate stage of the Research Council of<br />
Norway’s language technology programme called KUNSTI.<br />
Proposals from Aksis were well received and the group was<br />
granted three new projects in 2007, the projects HandOn,<br />
KB-N-Pluss and SITS. The last of these projects concerns<br />
the long-term preservation of language resources of<br />
national value. AKSIS is the Norwegian consortium partner<br />
of CLARIN (Common Language Resources and Technology<br />
Infrastructure) and contrubted to a successful application<br />
to FP7. This ESFRI project will establish a large research<br />
infrastructure for language resources and technology.<br />
The language testing group was granted the project CLIL<br />
– Content and language integrated learning. The research<br />
group also contributed to the commercialisation of research-based<br />
technology through licensing of the product<br />
LFG ParserBanker.<br />
The research group for text technology was responsible<br />
for Aksis’ contribution to the application SeSam4, which<br />
resulted in the centre’s fi rst so-called BIP project (Usergoverned<br />
innovation project), supported by RCN’s ICT<br />
programme called VERDIKT. The project Discovery – Digital<br />
Semantic Corpora for Virtual Research in Philosophy,<br />
started in 2007. The research group also developed a new<br />
project within digital editorial philology, based on Ludvig<br />
Holberg’s authorship, in addition to continuation of<br />
existing projects such as Henrik Ibsen’s Writings and the<br />
Wittgenstein Archives. A commercialisation result was also<br />
achieved in 2006, in that the company TextUrgy AS was<br />
established.<br />
UNIFOB 2007 | 33
Årsrapport Avdeling<br />
STEIN ROKKAN SENTER ENTER FOR FLERFAGLIGE<br />
SAMFUNNSSTUDIER - ROKKANSENTERET<br />
Rokkansenteret er et forskningssenter for fl erfaglige<br />
samfunnsstudier, etablert i 2002. Forskningen var i 2007<br />
organisert i fi re tematisk orienterte forskningsgrupper:<br />
Demokrati, makt og forvaltning; Kultur, teknologi<br />
og arbeid; Sosial- og helsepolitikk; Helseøkonomi,<br />
organisasjon og ledelse.<br />
Omsetningen ved Rokkansenteret var i 2007 på drøyt 52<br />
mill kroner, og det ble utført om lag 53 forskerårsverk.<br />
Rokkansenteret har en relativt ung stab med høy<br />
kompetanse, der de fl este fast ansatte forskere har<br />
doktorgrad. I 2007 var det to doktordisputaser knyttet til<br />
Rokkansenteret. 19 stipendiater hadde sin arbeidsplass<br />
ved senteret. Rokkansenteret har en høy kvinneandel på<br />
alle stillingsnivåer.<br />
Forskningen ved Rokkansenteret skjer ofte i samarbeid<br />
med institutter ved Det samfunnsvitenskapelige fakultet<br />
og Det humanistiske fakultet ved <strong>Universitetet</strong> i <strong>Bergen</strong>.<br />
I 2007 hadde Rokkansenteret ansvaret for et betydelig<br />
antall forskningsprosjekter som varierer i økonomisk<br />
omfang fra ca kr. 100.000 til over kr. 40 millioner. Mange<br />
prosjekter strekker seg over fl ere år. En stor andel av<br />
prosjektene var ledet av forskere med hovedstilling ved<br />
Rokkansenteret. Gjennom prosjektene samarbeider<br />
34 | UNIFOB 2007<br />
Rokkansenteret også med forskere ved <strong>Universitetet</strong> i<br />
<strong>Bergen</strong>. De fl este samarbeidsprosjekter er med forskere<br />
fra Institutt for administrasjon og organisasjonsvitenskap,<br />
Institutt for sammenliknende politikk, Institutt for<br />
økonomi, Sosiologisk institutt, Institutt for informasjons-<br />
og medievitenskap og Institutt for arkeologi, historie,<br />
kultur- og religionsvitenskap. Rokkansenterets forskere<br />
samarbeider også med andre forskningsmiljøer nasjonalt<br />
og internasjonalt.<br />
Norges forskningsråd (NFR) er den viktigste<br />
oppdragsgiveren for forskningen ved Rokkansenteret,<br />
og Rokkansenteret er blant de samfunnsvitenskapelige<br />
forskningsinstituttene med den høyeste andelen<br />
av sin prosjektportefølje fra NFR. I 2007 var 70 %<br />
av prosjektinntektene fra NFR. Rokkansenteret<br />
har ikke basisbevilgning, men samarbeider med<br />
<strong>Universitetet</strong> i <strong>Bergen</strong> om initiering og utvikling av nye<br />
forskningsprosjekter. Rokkansenteret mottok i 2007<br />
et bidrag til denne felles kompetanseoppbygning.<br />
Denne støtten ga svært viktige muligheter for utvikling<br />
av kompetanse og nye forskningsprogrammer.<br />
Publiseringen fra forskerne ved Rokkansenteret har<br />
holdt seg stabil de siste to årene. Publisering i tidsskrift<br />
viser en forholdsmessig dreining mot mer internasjonal<br />
publisering. Det arbeides kontinuerlig for å styrke<br />
publiseringsaktiviteten.
Department Annual Report<br />
THE ROKKAN CENTRE<br />
The Rokkan Centre is an inter-disciplinary social science<br />
research centre. Research was in 2007 organised into four<br />
groups: Democracy, Power and Administration; Social-<br />
and Health Policy; Culture, Technology and Work; Health<br />
Economics, Organisation and Management.<br />
The Rokkan Centre was during 2007 engaged in research<br />
projects involving approximately 53 full time equivalent<br />
research-years. The Rokkan Centre has a relatively young<br />
staff with a high level of academic qualifi cation. Most<br />
permanently employed researchers hold a PhD. During<br />
2007, two members of staff defended their doctoral<br />
theses, and the staff included nineteen PhD students. The<br />
Centre has a high proportion of female researchers.<br />
Research at the Rokkan Centre is often carried out in cooperation<br />
with faculty at the departments belonging to<br />
the Faculty of Social Sciences and the Faculty of Arts at<br />
the University of <strong>Bergen</strong>. In 2007 the Rokkan Centre had a<br />
considerable portfolio of research projects, in magnitude<br />
ranging from NOK 100.000 to ca. NOK 40 million. Several<br />
of them are long term projects. A high share of these<br />
projects was managed by researchers holding their main<br />
position at the Rokkan Centre. Research is often carried<br />
through in cooperation between researchers at the<br />
Rokkan Centre and staff from University of <strong>Bergen</strong>, notably<br />
from Department of Administration and Organisation<br />
Theory, Department of Comparative Politics, Department<br />
of Economics, Department of Sociology, Department of<br />
Information Science and Media Studies, and Department<br />
of Archaeology, History, Cultural Studies and Religion.<br />
Furthermore, researchers at The Rokkan Centre co-operate<br />
with other researchers and research institutions both<br />
nationally and internationally.<br />
The Norwegian Research Council is the Centre’s most<br />
important principal. During 2007, the Norwegian Research<br />
Council funded ca. 70 % of the ongoing project activities.<br />
The Rokkan Centre has no base funding but during 2007<br />
the centre received some co-fi nance from the University<br />
in <strong>Bergen</strong>, intended for the common development of new<br />
research fi elds at the Rokkan Centre and the University of<br />
<strong>Bergen</strong>.<br />
The research outcome of the the Rokkan Centre’s is<br />
published through several outlets, including self managed<br />
report and working papers series. Emphasis is also on<br />
improving magnitude and quality of publications in books<br />
and peer-reviewed journals. The publishing activities were<br />
at approximately same level as preceding year, and we<br />
observe over time a strong growth in publications.<br />
Den europeiske organisasjons-forskerkonferansen<br />
(EGOS) ble arrangert i <strong>Bergen</strong> i 2006. EGOS konferansen<br />
var den 22. i rekken og Rokkansenteret var lokal<br />
arrangør.<br />
UNIFOB 2007 | 35
Årsrapport Avdeling<br />
SARS INTERNASJONALE SENTER FOR MARIN<br />
MOLEKYLÆRBIOLOGI<br />
(SARS SENTERET)<br />
Sars International Centre for Marine Molecular Biology<br />
ble opprettet i 1997 - fi nansiert hovedsakelig av Norges<br />
Forskningsråd, Kunnskapsdepartementet og <strong>Universitetet</strong><br />
i <strong>Bergen</strong> (UiB). Sarssenterets årsomsetning var i 2006<br />
34,6mNOK (herav 28,2mNOK midler over senterets<br />
kjernebudsjett og 6,4mNOK eksternfi nansierte prosjekter).<br />
Sarssenteret knyttet partnerskap med European Molecular<br />
Biology Laboratory (EMBL) i 2003, og planlegger etablering<br />
av en internasjonal forskerskole i nært samarbeid med<br />
tilsvarende andre europeiske forsknings institusjoner.<br />
Sammen med UiB (inst for molekylærbiologi og inst for<br />
informatikk) og Unifob ved BCCS/CBU var Sarssenteret<br />
med ved etablering av forskerskolen “Molecular and<br />
Computational Biology” i 2006.<br />
Sarssenterets hovedmål er studier av grunnleggende<br />
biologiske prosesser i marine organismer ved bruk av<br />
funksjonelle og komparative molekylære metoder knyttet<br />
til forskningspro gram met ”Comparative Molecular Biology<br />
of Marine Animals”. Forskningen omfatter studier av fi sk og<br />
marine invertebrater.<br />
Gjennom de foregående år har Sarssenteret bidratt til å<br />
etablere zooplank tonet Oikopleura dioica internasjonalt<br />
som modellorganisme ved studier av høyerestående<br />
virveldyr. Også senterets arbeid med utvikling av<br />
zebrafi sk som modellorganisme har vakt internasjonal<br />
oppmerksomhet. Fra 2004 er det etablert<br />
forskningsgrupper som har introdusert nye marine<br />
modellorganismer; sjøanemonen Nematostella vectensis<br />
og ferskvannspolyppen Hydra vulgaris. Fra 2006 startet<br />
også oppbygging av en gruppe med fokus på<br />
Ciona intestinalis. Sarssenteret omfatter i dag syv<br />
forskningsgrupper, heri inkludert en gruppe i samarbeid<br />
CBU (Computational Bioinformatics Unit), og én gruppe i<br />
samarbeid med <strong>Universitetet</strong> i Oslo.<br />
36 | UNIFOB 2007<br />
Sarssenteret kan vise til omfattende publikasjoner<br />
i anerkjente, high-impact publikasjoner. Forskere<br />
ved senteret medvirker i en rekke sammenhenger i<br />
internasjonalt forskningssamarbeid, på konferanser<br />
og symposier som innledere – så vel som ved<br />
medforfatterskap.<br />
Sarssenteret driver også UiBs DNA Sekvenseringslaboratorium,<br />
med kunder fra hele <strong>Bergen</strong>s regionen, inkludert<br />
Helse <strong>Bergen</strong> og Havforskingsinstituttet foruten miljøer ved<br />
UiB. Omfanget i analyseprøver var omkring 60.000, en svak<br />
nedgang sammenliknet med året før, men fortsatt markant<br />
høyere enn foregående år.<br />
Sarssenterets struktur innebærer inter nasjonal rekruttering<br />
av ansatte (og representerer 17 nasjoner), årlige<br />
evalueringer av et internasjonalt vitenskapelig råd (SAC) og<br />
utskiftning av forskergruppene hvert sjette år. To grupper<br />
er hittil avviklet etter oppnådde 6 år. I tillegg til de grupper<br />
som er etablert de siste tre år, rekrutterer Sarssenteret nå<br />
nye gruppeledere slik at en venter å ha 8 forskergrupper i<br />
løpet av 2008.
Department Annual Report<br />
SARS INTERNATIONAL CENTRE FOR MARINE<br />
MOLECULAR BIOLOGY<br />
(SARS CENTRE)<br />
The Sars International Centre for Marine Molecular Biology<br />
was established in 1997, funded mainly by the Norwegian<br />
Research Council, the Ministry of Research & Education,<br />
and the University of <strong>Bergen</strong> (UiB). The 2006 total turnover<br />
was 34,6mNOK (28,2mNOK from the core budget,<br />
6,4mNOK from other externally funded projects). The<br />
Sars Centre entered partnership with European Molecular<br />
Biology Laboratory (EMBL) in 2003, and will establish an<br />
international research graduate school in collaboration<br />
with other European research institutions in the molecular<br />
biology fi eld. Along with the UiB (Dept for Molecular<br />
Biology, Dept for Informatics) and Unifob (Computational<br />
Bioinformatics Unit, CBU) the Sars Centre participated in<br />
establishing the “Molecular and Computational Biology<br />
Researcher School” in <strong>Bergen</strong> 2006.<br />
The aim of the Sars Centre is to study basic biological processes<br />
in marine organisms using functional and comparative<br />
molecular methods on marine models. All research at<br />
the Centre is funded on the programme “Comparative molecular<br />
biology of marine animals”. The research involves<br />
studies of fi sh and marine invertebrates.<br />
During the recent years the Sars Centre has contributed in<br />
establishing the zoo-plankton Oikopleura dioica internationally<br />
as a model organism for studies on more complex<br />
vertebrate organisms. Also the centre’s developing of<br />
zebra-fi sh as a model organism has received attention<br />
internationally. From 2004 new research groups have<br />
been established, thus introducing new marine model<br />
organisms; Nematostella vectensis, Hydra vulgaris, and<br />
– since 2006 – also Ciona intestinalis. The Sars Centre now<br />
comprises seven research groups, herein included one in<br />
collaboration with the CBU (Computational Bioinformatics<br />
Unit), and one together with the University of Oslo.<br />
The Sars Centre shows signifi cant publications in peerreviewed<br />
and well-known periodicals. Researchers at the<br />
centre also contribute in a number of occasions in the<br />
international research community, at conferences and<br />
symposia as speakers – as well as through co-authorships.<br />
The Sars Centre also runs the DNA Sequencing Laboratory<br />
of the UiB. The facility has customers from the whole<br />
<strong>Bergen</strong> area, including the Institute of Marine Research,<br />
Haukeland University Hospital, and the UiB. During 2006<br />
ca 60.000 samples were analysed, fi gures slightly lower<br />
than in 2005 but still signifi cantly above previous years.<br />
The Sars Centre’s structure involves international personnel<br />
recruiting (representing in total 17 nations), annual<br />
international evaluations by the Scientifi c Advisory<br />
Committee (SAC), a no tenure-track position for scientifi c<br />
staff and a turnover of research groups every 6 years. Two<br />
groups have thus far been closed. In addition to groups<br />
established over the previous years, the Sars Centre is now<br />
in process of recruiting new group leaders – expecting to<br />
comprise eight research groups by 2008.<br />
UNIFOB 2007 | 37
38 | UNIFOB 2007
R<br />
RESULTATREGNSKAP<br />
DRIFTSINNTEKTER OG DRIFTSKOSTNADER NOTER 2007 2006<br />
Driftsinntekter 457 479 959 430 458 196<br />
Sum driftsinntekter 457 479 959 430 458 196<br />
Lønnskostnader m.m. 2 230 385 082 215 243 841<br />
Ordinære avskrivninger 4 1 180 057 1 109 391<br />
Annen driftskostnad 2, 3 221 555 729 216 136 084<br />
Sum driftskostnader 453 120 869 432 489 316<br />
Driftsresultat 4 359 090 -2 031 120<br />
FINANSINNTEKTER OG FINANSKOSTNADER<br />
Renteinntekt 6 080 582 2 945 679<br />
Annen fi nansinntekt 121 798 91 608<br />
Rentekostnad -5 541 -12 616<br />
Annen fi nanskostnad -149 579 -209 435<br />
Netto fi nansresultat 6 047 260 2 815 236<br />
Ordinært resultat før skattekostnad 10 406 350 784 115<br />
Skattekostnad på ordinært resultat 0 0<br />
Ordinært resultat 10 406 350 784 115<br />
EKSTRAORDINÆRE POSTER<br />
Ekstraordinære inntekter 11 5 556 074 0<br />
Resultat av ekstraordinære poster 5 556 074 0<br />
Årsresultat 15 962 424 784 115<br />
OVERFØRINGER<br />
Avsatt til annen egenkapital 6 9 962 424 784 115<br />
Avsatt til strategiske satsninger 6 6 000 000 0<br />
Sum overføringer 15 962 424 784 115<br />
UNIFOB 2007 | 39
BBALANSE<br />
EIENDELER NOTER 2007 2006<br />
Anleggsmidler<br />
Varige driftsmidler<br />
Driftsløsøre, inventar, verktøy, kontormaskiner o.l. 4 985 812 1 969 741<br />
Sum varige driftsmidler 985 812 1 969 741<br />
Finansielle anleggsmidler<br />
Overdekning pensjonsforpliktelse 8 23 503 533 18 550 115<br />
Aksjer 7 9 800 000 9 800 000<br />
Sum fi nansielle anleggsmidler 33 303 533 28 350 115<br />
Sum anleggsmidler 34 289 345 30 319 856<br />
Omløpsmidler<br />
Fordringer<br />
Kundefordringer 10 69 556 079 67 230 702<br />
Ikke fakturert inntekt 153 648 360 132 405 716<br />
Fordring på morselskap (UiB) 10 11 079 592 0<br />
Fordring på Stiftelsen Unifob 10 1 401 039 1 302 369<br />
Andre fordringer 4 738 445 4 794 723<br />
Sum fordringer 240 423 514 205 733 511<br />
Bankinnskudd, kontanter o.l. 9 131 369 643 145 509 713<br />
Sum omløpsmidler 371 793 157 351 243 224<br />
SUM EIENDELER 406 082 502 381 563 080<br />
40 | UNIFOB 2007
EGENKAPITAL OG GJELD NOTER 2007 2006<br />
Egenkapital<br />
Innskutt egenkapital<br />
Aksjekapital (17.500 aksjer à kr 1.000) 5 17 500 000 17 500 000<br />
Overkursfond 17 326 200 17 326 200<br />
Sum innskutt egenkapital 34 826 200 34 826 200<br />
Opptjent egenkapital<br />
Annen egenkapital 27 811 367 17 848 942<br />
Sum opptjent egenkapital 27 811 367 17 848 942<br />
Sum egenkapital 6 62 637 567 52 675 142<br />
Gjeld<br />
Kortsiktig gjeld<br />
Leverandørgjeld 10 47 049 749 41 180 289<br />
Skyldige off entlige avgifter 20 672 980 19 795 143<br />
Forskuddsbetalt fra oppdragsgivere 244 755 829 241 061 612<br />
Annen kortsiktig gjeld 30 966 376 26 850 894<br />
Sum kortsiktig gjeld 343 444 934 328 887 938<br />
Sum gjeld 343 444 935 328 887 938<br />
SUM EGENKAPITAL OG GJELD 406 082 502 381 563 080<br />
UNIFOB 2007 | 41
K<br />
KONTANTSTRØMOPPSTILLING<br />
ONTANTSTRØMOPPSTILLING<br />
KONTANTSTRØMMER FRA OPERASJONELLE AKTIVITETER 2007 2006<br />
Ordinært resultat før skattekostnad 15 962 424 784 115<br />
Ordinære avskrivninger 1 180 057 1 109 391<br />
Endring i kundefordringer -2 325 377 22 140 039<br />
Endring i leverandørgjeld 5 869 460 -6 199 530<br />
Endring i konsernmellomværender (UiB) -11 079 592 -1 122 559<br />
Endring i mellomværende med Stiftelsen Unifob -98 670 -164 089<br />
Endring periodisering prosjekter -17 548 427 6 473 487<br />
Endring i andre omløpsmidler og andre gjeldsposter -950 399 1 829 099<br />
Netto kontantstrøm fra operasjonelle aktiviteter -8 990 524 24 849 953<br />
KONTANTSTRØMMER FRA INVESTERINGSAKTIVITETER<br />
Utbetalinger ved kjøp av varige driftsmidler -196 128 -292 955<br />
Utbetalinger til investeringer av fi nansielle anleggsmidler<br />
- pensjonskostnad uten kontanteff ekt<br />
42 | UNIFOB 2007<br />
-4 953 418 -1 218 419<br />
Netto kontantstrøm fra investeringsaktiviteter -5 149 546 -1 511 374<br />
Netto endring i bankinnskudd, kontanter o.l. -14 140 070 23 338 579<br />
Beholdning av bankinnskudd, kontanter o.l. pr. 1.1. 145 509 713 122 171 134<br />
Beholdning av bankinnskudd, kontanter o.l. pr. 31.12. 131 369 643 145 509 713
NOTER<br />
NOTE 1 – REGNSKAPSPRINSIPPER<br />
Årsregnskapet er satt opp i samsvar med regnskapsloven<br />
av 1998. Regnskapsprinsippene beskrives nedenfor.<br />
Hovedregel for vurdering og klassifi sering av eiendeler og<br />
gjeld<br />
Eiendeler bestemt til varig eie eller bruk er klassifi sert som<br />
anleggsmidler. Andre eiendeler er klassifi sert som omløpsmidler.<br />
Fordringer som skal tilbakebetales innen ett<br />
år er klassifi sert som omløpsmidler. Ved klassifi sering av<br />
kortsiktig og langsiktig gjeld er tilsvarende kriterier lagt til<br />
grunn.<br />
Ikke prosjektorienterte anleggsmidler vurderes til anskaffelseskost,<br />
men nedskrives til virkelig verdi når verdifallet<br />
forventes ikke å være forbigående. Anleggsmidler med<br />
begrenset økonomisk levetid avskrives planmessig.<br />
Langsiktig lån balanseføres til nominelt mottatt beløp på<br />
etableringstidspunktet.<br />
Omløpsmidler vurderes til laveste av anskaff elseskost og<br />
virkelig verdi. Kortsiktig gjeld balanseføres til nominelt<br />
mottatt beløp på etableringstidspunktet.<br />
Enkelte poster er vurdert etter andre prinsipper og redegjøres<br />
for nedenfor.<br />
Valuta<br />
Pengeposter i utenlandsk valuta omregnes til balansedagens<br />
kurs. Fordringer og gjeld som er sikret med valutaterminkontrakter<br />
er vurdert til terminkurs, med unntak<br />
av renteelementer som blir periodisert og klassifi sert som<br />
renteinntekter/-kostnad.<br />
Aksjer og andeler i tilknyttet selskap og datterselskap<br />
Investeringer i datterselskap og tilknyttede selskap er<br />
vurdert til anskaff elseskost.<br />
Prosjekter i arbeid<br />
Prosjekter i arbeid vurderes etter fullført kontraktsmetode.<br />
Inntekter og kostnader<br />
Inntekt og kostnad i forskningsprosjektene vurderes og<br />
regnskapsføres etter hvert som de påløper, vurdert etter<br />
fremdrift.<br />
Bankinnskudd, kontanter o.l.<br />
Bankinnskudd, kontanter o.l. inkluderer kontanter,<br />
bankinnskudd og andre betalingsmidler med forfalls¬dato<br />
som er kortere enn tre måneder fra anskaff else.<br />
Pensjoner<br />
Ved regnskapsføring av pensjon er lineær opptjeningsprofi<br />
l og forventet sluttlønn som opptjeningsgrunn-lag lagt til<br />
grunn. Estimatavvik og eff ekt av endrede forutsetninger<br />
amortiseres over forventet gjenværen-de opptjeningstid i<br />
den grad de overstiger 10 % av den største av pensjonsforpliktelsen<br />
og pensjonsmid-lene (korridor). Planendringer<br />
fordeles over gjenværende opptjeningstid. Arbeidsgiveravgift<br />
er inkludert i tallene. Pensjonsmidlene vurderes til<br />
virkelig verdi.<br />
Skatter<br />
Unifob AS er ikke skattepliktig.<br />
UNIFOB 2007 | 43
NOTER<br />
NOTE 2 – LØNNSKOSTNAD, ANTALL ANSATTE, GODTGJØRELSER, LÅN TIL ANSATTE M.M.<br />
Lønnskostnad 2007 2006<br />
Lønn & honorarer 183 198 483 171 728 966<br />
Folketrygd 28 906 427 26 657 302<br />
Pensjonskostnader inkl. AFP 12 341 349 12 195 298<br />
Andre ytelser, inkl personforsikring 5 938 824 4 662 275<br />
Sum 230 385 082 215 243 841<br />
Gjennomsnittlig årsverk 440 415<br />
Ytelser til ledende personer Adm. direktør Styret<br />
Lønn og honorar 791 000 437 000<br />
Pensjonskostnader 67 230 0<br />
Annen godtgjørelse 0 0<br />
Kostnader til revisor: 2007 2006<br />
Lovpålagt revisjon 184 000 164 000<br />
Andre attestasjonstjenester 122 000 83 000<br />
Skatterådgivning 0 107 000<br />
Andre tjenester utenfor revisjonen 16 000 16 000<br />
Sum 322 000 370 000<br />
NOTE 3 – ANNEN DRIFTSKOSTNAD<br />
Spesifi sering av andre driftskostnader:<br />
Annen driftskostnad 2 007 2006<br />
Kjøp av mindre utstyr 30 395 300 25 156 968<br />
Kjøp av tjenester (inkl stipendiater fra UiB) 89 001 765 99 458 246<br />
Reiser og kurs etc. 27 980 432 26 226 733<br />
Andre driftskostnader, driftsmateriell, husleie etc. 74 178 233 65 294 137<br />
Sum 221 555 729 216 136 084<br />
NOTE 4 – VARIGE DRIFTSMIDLER<br />
Anskaff elseskost pr. 1.1.<br />
Driftsløsøre etc.<br />
18 322 698<br />
Tilgang kjøpte driftsmidler 489 083<br />
Avgang 0<br />
Anskaff elseskost pr. 31.12. 18 811 781<br />
Akkumulerte avskrivninger pr. 1.1. 16 645 911<br />
Årets avskrivninger 1 180 057<br />
Akkumulerte avskrivninger pr. 31.12. 17 825 968<br />
Bokført verdi pr. 31.12. 985 813<br />
Økonomisk levetid 3-5 år<br />
Avskrivningsplan Lineær<br />
44 | UNIFOB 2007
NOTE 5 – AKSJEKAPITAL OG AKSJONÆRINFORMASJON<br />
Aksjekapitalen i selskapet består pr. 31.12. av følgende aksjeklasser:<br />
NOTE 6 – EGENKAPITAL<br />
NOTE 7 – AKSJER I TILKNYTTET FORETAK<br />
Anleggsmidler<br />
Ansk.<br />
tidspunkt<br />
Aksjekapital Overkursfond<br />
Konsolidert Forr.kontor Eierandel Stemme<br />
andel<br />
CMR - Christian Michelsens Research AS Des. 2004 Nei <strong>Bergen</strong> 35 % 35 %<br />
Selskapets<br />
resultat i 2007<br />
Selskapets<br />
egenkapital<br />
pr.<br />
31.12.2007<br />
Annen egenkapital<br />
Sum<br />
egenkapital<br />
Egenkapital 1.1.2007 17 500 000 17 326 200 17 848 942 52 675 143<br />
Årets endring i egenkapital<br />
Kapitalutvidelse<br />
Kjøp av egne aksjer<br />
Antall Pålydende Bokført<br />
A-aksjer 17 500 1 000 17 500 000<br />
Sum 17 500 17 500 000<br />
Eierstruktur<br />
De største aksjonærene i selskapet pr. 31.12. var:<br />
Navn A-aksjer Sum Eierandel Stemme<br />
andel<br />
<strong>Universitetet</strong> i <strong>Bergen</strong> 14 875 14 875 85 % 85 %<br />
Stiftelsen Unifob 2 625 2 625 15 % 15 %<br />
Totalt antall aksjer 17 500 17 500 100 % 100 %<br />
Vedtatte tildelinger -6 000 000 -6 000 000<br />
Årets resultat 15 962 424 15 962 424<br />
Egenkapital 31.12.2007 17 500 000 17 326 200 27 811 366 62 637 567<br />
Ansk. kost Balanseført<br />
verdi<br />
CMR - Christian Michelsens Research AS 4 224 176 96 536 678 9 800 000 9 800 000<br />
UNIFOB 2007 | 45
NOTER<br />
NOTE 8 – PENSJONSKOSTNADER, -MIDLER OG –FORPLIKTELSER<br />
Selskapet har pensjonsordninger som omfatter i alt 539 aktive og 6 pensjonister. Ordningene gir rett til defi nerte fremtidige ytelser.<br />
Disse er i hovedsak avhengig av antall opptjeningsår, lønnsnivå ved oppnådd pensjonsalder og størrelsen på ytelsene fra folketrygden.<br />
Forpliktelsene er fondet gjennom et forsikringsselskap. I tillegg har selskapet en AFP-ordning som er usikret. Denne fi nansieres<br />
over selskapets drift og er udekket.<br />
46 | UNIFOB 2007<br />
2007 2006<br />
Nåverdi av årets pensjonsordning 12 931 138 12 580 640<br />
Rentekostnad av pensjonsforpliktelsen 2 873 689 2 546 815<br />
Avkastning på pensjonsmidler -3 592 026 -2 969 163<br />
Administrasjonskostnader 798 368 445 650<br />
Resultatført estimatavvik 2 519 320 1 662 614<br />
Periodisert arbeidsgiveravgift 2 962 381 1 171 778<br />
Netto pensjonskostnad 18 492 870 15 438 334<br />
Sikrede<br />
(kollektive)<br />
2007 2007 2007 2006<br />
Usikrede<br />
(AFP)<br />
Opptjente pensjonsforpliktelser -71 202 010 -2 279 455 -73 481 465 -65 948 807<br />
Pensjonsmidler (til markedsverdi) 79 137 700 0 79 137 700 71 393 074<br />
Ikke resultatført virkning av estimatavvik 20 197 637 -2 028 936 18 168 701 13 456 989<br />
Periodisert arbeidsgiveravgift 0 -321 403 -321 403 -351 141<br />
Forskuddsbetalt pensjon (netto pensjonsforpliktelser) 28 133 327 -4 629 794 23 503 533 18 550 115<br />
Økonomiske forutsetninger: 2007 2006<br />
Diskonteringsrente 5,50 % 5,00 %<br />
Forventet lønnsregulering 3,95 % 3,00 %<br />
Forventet pensjonsøkning 1,50 % 1, 50 %<br />
Forventet G-regulering 4,00 % 3,00 %<br />
Forventet avkastning på fondsmidler 5,75 % 5,50 %<br />
Forventet uttakshyppighet i AFP 10,00 % 10,00 %<br />
Som aktuarmessige forutsetninger for demografi ske faktorer og avgang er lagt til grunn vanlig benyttede forutsetninger innen<br />
forsikring.<br />
NOTE 9 – Bankinnskudd<br />
I posten bankinnskudd, kontanter o.l. inngår bundne skattetrekksmidler med kr 8.591.350<br />
Beløpet dekker skyldig skattetrekk pr. 31.12<br />
Sum
NOTE 10 – MELLOMVÆRENDE MED TILKNYTTEDE SELSKAPER M.V.<br />
Kundefordringer 2007 2006<br />
<strong>Universitetet</strong> i <strong>Bergen</strong> 27 136 936 34 545 004<br />
Stiftelsen Unifob 2 000 000 501 250<br />
Sum 29 136 936 35 046 254<br />
Andre fordringer<br />
<strong>Universitetet</strong> i <strong>Bergen</strong> 11 079 592 0<br />
Stiftelsen Unifob 1 401 039 1 302 369<br />
Sum 12 480 631 1 302 369<br />
Leverandørgjeld<br />
<strong>Universitetet</strong> i <strong>Bergen</strong> 16 671 056 18 643 878<br />
Stiftelsen Unifob 0 0<br />
Sum 16 671 056 18 643 878<br />
Annen kortsiktig gjeld<br />
<strong>Universitetet</strong> i <strong>Bergen</strong> 0 0<br />
Stiftelsen Unifob 0 0<br />
Sum 0 0<br />
NOTE 11 – EKSTRAORDINÆRE INNTEKTER<br />
Postene består av:<br />
Refusjon av mva på tjenester fakturert fra<br />
<strong>Universitetet</strong> i <strong>Bergen</strong> i årene 2003-2006 3 863 567<br />
Inntektsført resultat tidligere år vedrørende<br />
laboratorievirksomhet 1 692 507<br />
Sum 5 556 074<br />
Refusjon av mva vedrører fakturert merverdiavgift på kjøp av tjenester fra <strong>Universitetet</strong> i <strong>Bergen</strong>. Etter søknad ble Unifob AS og<br />
<strong>Universitetet</strong> i <strong>Bergen</strong> i 2007 innvilget anledning til å fellesregistrere de to organisasjonene i merverdiavgiftsmanntallet.<br />
Dette ble gjort med tilbakevirkende kraft fra Unifob AS ble etablert i juni 2003. Det er nå sendt reviderte oppgaver fra UiB til<br />
Fylkesskattekontoret for refusjon av for mye innbetalt mva i årene 2003-2006. Refusjonsbeløp vedrørende Unifobs kjøp av tjenester<br />
overføres til Unifob.<br />
Inntektsført resultat av en mindre del av laboratorievirksomhet skyldes tidligere perioders praksis for inntektsføring som nå er<br />
endret for å komme i tråd med Unifob’s regnskapsprinsipper.<br />
UNIFOB 2007 | 47
48 | UNIFOB 2007
UNIFOB 2007 | 49
STYRET FOR PERIODEN<br />
17.06.2007-16.06.2008<br />
MEDLEMMER: VARAMEDLEMMER:<br />
Oppnevnt av UIB:<br />
Professor Dag L. Aksnes, leder Formidlingsdirektør Torny Aarbakke<br />
Førsteamanuensis Lise Øvreås<br />
Professor Astrid Forland<br />
Advokat Hans Olav Lindal Professor Olav Korsnes<br />
Oppnevnt av Stiftelsen Unifob<br />
Direktør Kristijane Cook Bulukin Administrerende direktør Bjørn Henrichsen<br />
Direktør Øystein Michelsen<br />
Valgt av de ansatte:<br />
Forsker Helga Flesche Kleiven Overingeniør Eirik Thorsnes<br />
Konsulent Kari Vik Personalkoordinator Connie E. Engstad<br />
Forsker Sigurd O. Handeland Koordinator Tordis Lerøen<br />
50 | UNIFOB 2007
FOTO<br />
Forside og side 22-23: hav - <strong>unifob</strong> klima v/Erik Kolstad,<br />
Forside og side 16-17: kairo og norge - Unifob <strong>global</strong>.<br />
Side 4: Paul S. Amundsen, Side 11: UiB<br />
Side 12: Unifob klima, Side 13 og 34-35: Leif Skar<br />
Side 15: Ingerlise Dale, Side 24-25: Unifob naturvitenskap v/Helge Furnes JR<br />
Alle andre foto: Illustrasjon, Istock photo<br />
UNIFOB 2007 | 51
UNIFOB AS<br />
Thormøhlensgt. 55<br />
Postboks 7800<br />
5020 <strong>Bergen</strong><br />
Telefon: 55 58 49 75<br />
Telefax: 55 58 49 71<br />
Foretaksnr.: 985 827 117 mva<br />
www.<strong>unifob</strong>.no<br />
E-post: post@<strong>unifob</strong>.uib.no