Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
tok jeg ut med Oslobåten «Maridal» og sto ombord der i 22 måneder<br />
- en av de beste båter jeg har fart med».<br />
I 1937 seilte han ut med Wilhelmsenbåten «Mirio» <strong>på</strong> 12 500 tonn.<br />
«Der sto jeg ombord i 50 måneder», sier han. «Der var jeg pumpemann,<br />
kr. 175 pr. måned og 6 prosent tanktillegg».<br />
«J eg mønstret så <strong>på</strong> «Tabor» som ble satt inn i fart <strong>på</strong> Midt-Østen<br />
med krigsmateriell, var ombord der i nesten 2 år, og ble torpedert<br />
300 mil syd for Kap Det Gode Håp».<br />
U nr. 35 gjorde udåden, og et mannskap <strong>på</strong> 40 og noen engelske<br />
offiserer som skulle hjem <strong>på</strong> ferie gikk ut i 4 livbåter. Det ble lite<br />
vann og mat og vi sov ikke <strong>på</strong> ti døgn og kaldt ble det.<br />
Dagen etter torpederingen fikk vi storm som varte i ti døgn. Vi<br />
hadde seil oppe og i 5 <strong>nett</strong>er lå vi for drivanker. Minjobb var for det<br />
meste å styre.<br />
En av livbåtene forliste og ti mann gikk ned. Annenstyrmannen<br />
og en matros ble funnet bevisstløse <strong>på</strong> stranda av noen negre. I 1 %<br />
måned lå de <strong>på</strong> sykehus i Cape Town. Der kom også vi inn.<br />
Det var et mas uten like med å få oss ut igjen, og etter 5 uker gikk<br />
jeg ombord i Oslo-båten «Dagrun». Den var lastet med råsukker for<br />
Liverpool. U-båt-krigen heIjet nå <strong>på</strong> det verste. Vi ble jaget inn til<br />
en havn i Nigeria og lå der i 3 døgn. Siden gikk vi i konvoy og kom<br />
frem, losset i Liverpool og gikk til Glasgow. Derfra reiste vi til St.<br />
Johns New Brunswick i Canada, der vi lastet plank for Hull.<br />
Mens vi lå der kastet tyske fly bomber for å ødelegge dokkene;<br />
men de hare blåste vekk noen høysåter langs elevebredden.<br />
Siden ble det lange reiser - i ballast til Florida. Derfra med plank<br />
til Melbourne - til Chile i ballast - videre med salpeter for Midt-Østen,<br />
- men måtte innom New Port News for å reparere den ene<br />
hjelpemotoren. . .<br />
Der mønstret 18 mann av og reiste til New York, og dIt kom vI17.<br />
mai 1944.<br />
Etter 5 ukers ferie tokjeg ut med Haugesundsbåten «Ida Bakke»,<br />
en 10000 tonner. Med den gjorde vi to turer <strong>på</strong> India. Derfra gikk vi<br />
til New York.<br />
På siste turen før freden hadde vi en last <strong>på</strong> 4500 tonn bomber li 8<br />
tonn - kanskje den mest spennende turen under hele krigen.<br />
Dagen etter at freden var proklamert kom 21 u-båter opp i Irskesjøen<br />
og gav seg over. Jeg mønstret av i New York i september<br />
1945. Da hadde jeg vært ute i 8% år- fra 1937. Jeg reiste hjem med<br />
«Stavangerfjord», og 5. oktober var jeg i Kragerø, sier Tangen.<br />
I 1943 fikk Ole Tangen Krigsmedaljen etter 18 m åneders hard<br />
tjeneste. Siden ble det to i tillegg og vel så det.<br />
Medaljen har Ole Tangen aldri båret ved noen anledning. Men for<br />
fotografen <strong>på</strong> Kragerø Blad ble den beskuet.<br />
88<br />
«Jeg har aldri blitt så grundig fotografert noen gang», sa Ole<br />
Tangen med et smil.<br />
Tangen reiste til sjøs i mange år etter krigen frem til 1962. Han har<br />
vel 40 år - nesten 400 måneders fartstid - og har vært forhyret med<br />
14 båter.<br />
Vi må vente til senere med å berette om hans dramatiske opplevelser<br />
ombord i «Tabor» i Haifa julehelgen 1941 og bombingen av<br />
kaier under lossing i Zuez 1942.<br />
«Det var mang en gang nervepirrende å stå i maskin-rommet når<br />
det kom varsel om at u-båter var i nærheten. Da sto nervene <strong>på</strong><br />
høykant» sier hedersmannen.<br />
Tangen <strong>på</strong>står at han ikke fikk skade eller men under krigens gru<br />
og <strong>på</strong>kjenninger, forstå det den som kan.<br />
Ole Tangen er gift med Hendy, født Andersen. De har en sønn.<br />
Denjorj erdelige julekvelden 1941<br />
Ole Tangen, Stabbestad ved Kragerø tilhører den stabile og ansvarsbevisste<br />
garden av norske sjøfolk som bemannet handelsflåten<br />
under siste krig og som ikke lot seg skremme i land hverken av<br />
gjentatte flyangrep eller bataljer med ubåtene.<br />
Han har en sjøfartstid <strong>på</strong> 400 måneder og vært forhyret med 14<br />
skip. Tangen var under krigen med mls Tabor som hadde et mannskap<br />
<strong>på</strong> 40 mann.<br />
Noen dager før jul 1941 kom de inn til Haifa i Israel. «Fem av oss<br />
offiserer ble enige om å ta en tur til Nasaret, en reise <strong>på</strong> 40 engelske<br />
mil,» sier Tangen. «Vi fikk bile med agenten i W. Wilhelmsens<br />
rederi og <strong>på</strong> veien passerte vi «Det hellige fjell - Tabor».»<br />
Neste stoppested var Nasaret. Der besøkte vi en grotte. Over<br />
denne bodde Jesus som barn. Siden ble det bygget en kirke med<br />
tre altere <strong>på</strong> dette sted. Først steg de ned i grotten og skrev sine<br />
navn med neglene <strong>på</strong> veggen som besto av krittfjell.<br />
Siden beså de kirken. Der lå en bok over Norge med farvelagte<br />
bilder, de fineste bilder vi hadde sett av vårt land. En turist <strong>på</strong><br />
gjennomreise hadde lagt dem i fra seg.<br />
Etter<strong>på</strong> bilte vi til «Rebekkas brønn» som lå midt i byen. Siden<br />
var vi <strong>på</strong> en ås hvorfra vi hadde en vidunderlig utsikt over området.<br />
Vår mening var at vi senere skulle besøke både Jerusalem og<br />
Betlehem; men en tragisk hendelse i Haifa <strong>på</strong> selve julekvelden<br />
umuliggjorde nevnte tur.<br />
Klokka 6 julaften mens Ole holdt <strong>på</strong> å dresse seg for å gå til<br />
middagsbordet hos kapteinen, fikk de plutselig høre et forferdelig<br />
smell og trodde først at det var tyske eller italienske krigsskip som<br />
angrep byen. - Det var feil. -<br />
89