Interkulturell forståelse i bistand - Akademika forlag
Interkulturell forståelse i bistand - Akademika forlag
Interkulturell forståelse i bistand - Akademika forlag
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
001-040-TOLO-Bistand-Klippefil.fm Page 3 Tuesday, February 1, 2011 10:03 AM<br />
Arne Tolo og Line Alice Ytrehus (red.)<br />
<strong>Interkulturell</strong><br />
<strong>forståelse</strong> i <strong>bistand</strong>
001-040-TOLO-Bistand-Klippefil.fm Page 4 Tuesday, February 1, 2011 10:03 AM<br />
© Tapir Akademisk Forlag, Trondheim 2011<br />
ISBN 978-82-519-2697-3<br />
Det må ikke kopieres fra denne boka ut over det som er tillatt etter bestemmelser i<br />
«Lov om opphavsrett til åndsverk», og avtaler om kopiering inngått med Kopinor.<br />
Grafisk formgivning og tilrettelegging: 07 Gruppen AS<br />
Omslag: Mari Røstvold, Tapir Akademisk Forlag<br />
Trykk og innbinding: AIT AS e-dit, Oslo<br />
Papir: Munken Lynx 90 g<br />
Tapir Akademisk Forlag har som målsetting å bidra til å utvikle og utgi gode<br />
læremidler og alle typer faglitteratur. Vi representerer et bredt fagspekter, og gir ut<br />
ca. 100 nye titler i året. Vi har basis i undervisnings- og forskningsmiljøet i<br />
Trondheim, men vi har forfattere fra fagmiljøer i hele landet. Våre viktigste<br />
produktområder er:<br />
• Læremidler for høyere utdanning<br />
• Fagbøker for profesjonsmarkedet<br />
• Sakprosa for det regionale allmennmarkedet (regional kultur, historie og natur)<br />
Tapir Akademisk Forlag<br />
7005 Trondheim<br />
Tlf.: 73 59 32 10<br />
Faks: 73 59 84 94<br />
E-post: <strong>forlag</strong>@tapir.no<br />
www.tapir<strong>forlag</strong>.no<br />
Forlagsredaktør: vebjorn.andreassen@tapir.no
001-040-TOLO-Bistand-Klippefil.fm Page 5 Tuesday, February 1, 2011 10:03 AM<br />
Forord<br />
Utviklingssamarbeid og nord-sør-dimensjonen står sentralt i den faglige profilen<br />
til <strong>Interkulturell</strong> <strong>forståelse</strong> (IKF) ved NLA Høgskolen. Det er samtidig et<br />
vidt, omfattende og komplekst tema innenfor et vidt og komplekst fag. IKF<br />
startet en forskergruppe på <strong>bistand</strong> i 2006 som et felles krafttak der samtlige<br />
vitenskapelige ansatte ved seksjonen deltok. Arbeidstittelen var «Bistand – fra<br />
veldedighet til samarbeid?» Vi har organisert årlige seminar og workshops<br />
mellom 2006 og 2009. Denne boken er resultatet av arbeidet. Mange deltakere<br />
har vært med og gitt innspill i deler av prosessen. Vi er glad for våre to eksterne<br />
medforfattere, Martin Peterson og Asle Jøssang, som har vært med til siste<br />
slutt. Prosjektets formål har vært 1) å produsere kunnskap om <strong>bistand</strong>sarbeid i<br />
«den tredje verden» med fokus på interkulturelle utfordringer og etiske<br />
dilemma. 2) å styrke faggruppens forskningskompetanse på feltet, og 3) å oppfylle<br />
behovet for pensum på grunnnivå i bachelorstudier om <strong>bistand</strong> og interkulturell<br />
<strong>forståelse</strong> og å knytte an til stedene som vi har studieturer til: Bolivia,<br />
Etiopia og Kina.<br />
Det er som nevnt mange som har bidratt til at denne boken ble realisert.<br />
Vi vil særlig takke Hanne Louise Svane og Siri Elisabeth Haug for god hjelp<br />
med oversettelse eller gjendiktning fra engelsk og svensk for ett av kapitlene og<br />
Siri Elisabeth Haug for språkråd og kontroll av referanser. Vi vil også gjerne<br />
takke Israel Mandujano, Knut Erlend Rosvold og alle deltakere i forskergruppen<br />
for deltakelse, innspill og diskusjoner. Sist men ikke minst: Tusen takk til<br />
NLA Høgskolen og NFR smådriftsmidler for økonomisk støtte til seminarer<br />
2006–2009 og for støtte til publisering.<br />
Arne Tolo og Line Alice Ytrehus<br />
NLA Høgskolen, januar 2011<br />
5
001-040-TOLO-Bistand-Klippefil.fm Page 6 Tuesday, February 1, 2011 10:03 AM<br />
Innhold<br />
Forord ...................................................................................................... 5<br />
<strong>Interkulturell</strong> <strong>forståelse</strong> i <strong>bistand</strong> ........................................................... 9<br />
Beveggrunner for <strong>bistand</strong> – barmhjertighet, brorskap, business ........ 15<br />
SVEIN STRAND<br />
6<br />
Formål og struktur ........................................................................................................ 15<br />
Verdibasert <strong>bistand</strong> ........................................................................................................ 16<br />
Verdien av verdigrunnlag .............................................................................................. 18<br />
Kristen <strong>bistand</strong> ............................................................................................................... 21<br />
Sosialdemokratisk <strong>bistand</strong> ............................................................................................. 26<br />
Bistand som business ..................................................................................................... 31<br />
Avsluttende kommentarer ............................................................................................. 37<br />
En historie om utviklingshjelp: Makt, muligheter og fallgruver ......... 41<br />
MARTIN PETERSON<br />
Innledning ..................................................................................................................... 41<br />
Den universelle fremgangsmåtens opprinnelse ............................................................ 43<br />
Den kalde krigens betydning ........................................................................................ 44<br />
Nye utviklingshorisonter ............................................................................................... 46<br />
Sammenligning av tilnærmingsmåter til utviklingshjelp gjennom 50 år ..................... 47<br />
Den svenske <strong>bistand</strong>spolitikkdebatten: multilateral vs. bilateral <strong>bistand</strong> ..................... 53<br />
Den nye «åpen intervensjon-strategien» ...................................................................... 54<br />
Strategien om gjensidig ansvar ...................................................................................... 55<br />
Skyggen av en ny aktør: Kina ........................................................................................ 58<br />
Manipulerte og reelle grunner til frykt ......................................................................... 59<br />
Avslutning ......................................................................................................................61<br />
Et skråblikk på utviklingsbegrepets historie ........................................ 63<br />
LINE ALICE YTREHUS<br />
Kulturevolusjonismen: Utviklingsbegrepet i det gamle paradigmet ............................ 65<br />
Moderne og tradisjonelle samfunn ............................................................................... 67<br />
Underutvikling og «den hvite manns byrde» ............................................................... 69<br />
Rasisme, nasjonalisme og «det moderne» .................................................................... 70<br />
Kritikk mot det kulturevolusjonistiske paradigmet ...................................................... 72
001-040-TOLO-Bistand-Klippefil.fm Page 7 Tuesday, February 1, 2011 10:03 AM<br />
Det evolusjonistiske utviklingsbegrepet i ny ham? ....................................................... 73<br />
Nye mål for utvikling? Utvikling som fattigdomsbekjempelse .................................... 75<br />
Norsk <strong>bistand</strong>spolitikk .................................................................................................. 79<br />
NGO-er og drømmen om partnerskap ........................................................................ 82<br />
Refleksjoner til avslutning ............................................................................................. 85<br />
Norsk <strong>bistand</strong>shistorie – misjonens plass ............................................. 93<br />
ARNE TOLO<br />
Innledning ..................................................................................................................... 93<br />
Utviklingshjelpen i «et historisk perspektiv»? .............................................................. 95<br />
Misjon – forkynning – humanitær innsats .................................................................... 98<br />
Misjonens utviklingshjelp og misjonshistorien – Etiopia ........................................... 107<br />
Konklusjon ................................................................................................................... 111<br />
Hva innebærer kulturtilpasning i <strong>bistand</strong>? ......................................... 115<br />
LIVE DANBOLT DRANGE<br />
Etnisitet og kultur ....................................................................................................... 117<br />
Religion ........................................................................................................................ 119<br />
Alfabetisme – analfabetisme ........................................................................................ 120<br />
Analfabetisme og alfabetisering i Bolivia .................................................................... 121<br />
Bistand ......................................................................................................................... 123<br />
Alfabetiseringsprosjektene Alfalit og Yo si puedo ....................................................... 124<br />
Kulturtilpasning ........................................................................................................... 128<br />
Avsluttende refleksjoner .............................................................................................. 135<br />
Ydmykhetens nødvendighet: belysning av det <strong>forståelse</strong>smessige<br />
grunnlaget for <strong>bistand</strong>sarbeid ............................................................. 141<br />
ASLE F. JØSSANG<br />
Fra kontroll tilbake til kontroll ................................................................................... 142<br />
Makt til å universalisere egne <strong>forståelse</strong>r .................................................................... 144<br />
Nok er nok i Bolivia .................................................................................................... 148<br />
Avslutning .................................................................................................................... 151<br />
Om forfatterne .................................................................................... 153<br />
Emneindeks ......................................................................................... 155<br />
7
001-040-TOLO-Bistand-Klippefil.fm Page 8 Tuesday, February 1, 2011 10:03 AM
001-040-TOLO-Bistand-Klippefil.fm Page 9 Tuesday, February 1, 2011 10:03 AM<br />
<strong>Interkulturell</strong> <strong>forståelse</strong> i <strong>bistand</strong><br />
Arne Tolo<br />
I fagmiljøet tilknyttet interkulturell <strong>forståelse</strong> ved NLA Høgskolen i Bergen<br />
har vi i en treårsperiode hatt en forskergruppe som har arbeidet med problemstilinger<br />
innenfor utviklingshjelp og <strong>bistand</strong>. I den forbindelse har vi hatt flere<br />
faglige seminarer hvor deltakerne har lagt fram materiale som er blitt gjennomgått,<br />
bearbeidet og som nå foreligger i kapitler. Begrepene utviklingshjelp og<br />
<strong>bistand</strong> er brukt om et saksområde som har en kort historie. Utviklingshjelp<br />
eller <strong>bistand</strong> er utrykk for internasjonale programmer der den rike del av verden<br />
har som målsetting å bistå med hjelp og støtte til den fattige del av verden.<br />
I <strong>bistand</strong>ssammenheng er det helt avgjørende at interkulturell <strong>forståelse</strong> blir<br />
vektlagt. Innenfor <strong>bistand</strong>stenkning og -praksis holdt man seg nok i altfor stor<br />
grad innenfor sin egen kulturelle <strong>forståelse</strong>shorisont. Spesielt innen <strong>bistand</strong> er<br />
det derfor viktig å vise <strong>forståelse</strong> over kulturgrensene. Enhver <strong>bistand</strong>saktivitet<br />
er dømt til å mislykkes om det ikke skjer i en interkulturell <strong>forståelse</strong>. Bistandssystemet<br />
forutsettes nærmest å måtte fungere i en interkulturell kontekst mellom<br />
giver og mottaker om det skal lykkes. En slik kommunikativ situasjon gjør<br />
det nødvendig å forhandle om språk, mening og referanseramme. En må skape<br />
en overenskomst som innebærer en felles kulturell <strong>forståelse</strong>, og her kan man<br />
tale om en felles utvidet <strong>forståelse</strong>shorisont.<br />
Selv om det er helt avgjørende at interkulturell <strong>forståelse</strong> blir vektlagt i<br />
<strong>bistand</strong>ssammenheng, har det dessverre ikke alltid vært slik. Lenge ble <strong>bistand</strong><br />
betraktet som et giver–mottaker-forhold. Giveren var den som visste hva mottakeren<br />
hadde bruk for. Derfor skjedde planleggingen av <strong>bistand</strong>sprosjekter på<br />
giverens premisser og hjemmebane. Giveren visste alltid hva mottaker trengte,<br />
og kunne derfor både planlegge, iverksette og evaluere programmet. Nå for<br />
tiden snakkes det ikke lenger om <strong>bistand</strong> uten at «mottakerens» forutsetninger<br />
blir tatt med. Vi tar det for gitt at både planlegging og gjennomføring av programmene<br />
skjer i en <strong>bistand</strong>sdialog. Denne dialogen skaper en bevisstgjøring<br />
om de forutsetninger og den kompetanse som allerede finnes hos «mottakeren».<br />
De senere årene er utviklingshjelp eller <strong>bistand</strong> blitt et stadig mer aktuelt<br />
emneområde i utviklingsstudier, interkulturell kommunikasjon og interkulturell<br />
<strong>forståelse</strong>. Av den grunn bør en bok som denne bli ønsket velkommen som<br />
pensumlitteratur. Likevel håper vi at det ikke bare er studentene som finner<br />
Kunnskaps- og prestasjonsutvikling i organisasjoner 9
001-040-TOLO-Bistand-Klippefil.fm Page 10 Tuesday, February 1, 2011 10:03 AM<br />
boka interessant, men at også <strong>bistand</strong>sarbeidere og personer engasjert i misjon<br />
og annet hjelpearbeid vil ha nytte av den.<br />
Bistand ble satt på den politiske dagsorden like etter den andre verdenskrig.<br />
Utviklingshjelp som politisk program ble lansert og aktualisert i forbindelse<br />
med Marshallhjelpen, og enda tydeligere utformet da USAs president<br />
Harry Truman lanserte et hjelpeprogram i 1949. Andre land, inkludert vårt<br />
eget, fulgte etter. I Norge startet den statlige utviklingshjelpen med Indiafondet<br />
og fiskerihjelpen til Kerala i 1952. Deretter fortsatte det med organiseringen<br />
av Norsk Utviklingshjelp i 1962 og NORAD i 1968. Utviklingshjelpen var<br />
en bred virksomhet som etter hvert engasjerte store deler av det norske samfunnet,<br />
inkludert frivillige organisasjoner og næringsliv. Da man i 2002 markerte<br />
at det var femti år siden oppstarten av dette arbeidet, var norske <strong>bistand</strong>sprosjekter<br />
på gang i mer enn hundre land. Den økonomiske innsatsen begynte<br />
med en bevilgning på 10 millioner i 1952. Det totale forbruket av <strong>bistand</strong>smidler<br />
fra 1960 til 2002 var på 178 milliarder – i løpende kroneverdier. Og tusener<br />
av norske borgere hadde gjort tjeneste som <strong>bistand</strong>spersonell i utviklingsland.<br />
I samme periode hadde NORAD rekruttert fagpersonell tilsvarende 9000 årsverk.<br />
Denne virksomhet bidro til å forme norske verdensoppfatninger. Etter<br />
hvert ble dette et sentralt virkemiddel i norsk utenrikspolitikk og en viktig del<br />
av vårt nasjonale selvbilde. Ved femtiårsmarkeringen i 2002 uttalte statsministeren<br />
at å være god i <strong>bistand</strong> var like viktig som å være god på ski.<br />
I det foregående avsnittet har vi brukt begrepene utviklingshjelp og<br />
<strong>bistand</strong> om hverandre. Det er typisk for norske framstillinger av saksområdet.<br />
På engelsk er det enklere; der bruker en konsekvent «development» og<br />
«development aid». At en i det norske språket har to forskjellige begreper beror<br />
nok på at man har prøvd å nyansere innholdet. Ved å bruke ordet <strong>bistand</strong><br />
understreker en at det strengt tatt dreier seg om assistanse uten å uttrykke mål<br />
om utvikling. Begrepet utviklingshjelp uttrykker mer konkret et mål om at<br />
hjelpen skal føre til utvikling/modernisering. Tendensen var nok at en brukte<br />
begrepet utviklingshjelp fram til ca. 1980, mens en senere har gått over til å<br />
bruke begrepet <strong>bistand</strong>. I dag synes det å være en viss reservasjon mot å bruke<br />
begrepene utvikling og utvikingshjelp, fordi de kan gi inntrykk av at det er den<br />
rike del av verden som er modellen for utvikling og som arbeider for å få bringe<br />
utviklingen på rett spor. Samtidig får en inntrykk av at det meste dreier seg om<br />
teknisk og økonomisk utvikling, mens en i liten grad er opptatt av kulturelle og<br />
politiske forutsetninger for å bekjempe fattigdom og urett. Vi ønsker med<br />
denne boka å gi en bred fremstilling av problemstillinger som går sammen med<br />
ordparet <strong>bistand</strong> og utviklingshjelp. Vi vektlegger ikke økonomi, men ønsker å<br />
se utviklingshjelp i forhold til kultur og politikk. Spørsmålet om grunnlag og<br />
10 <strong>Interkulturell</strong> <strong>forståelse</strong> i <strong>bistand</strong>
001-040-TOLO-Bistand-Klippefil.fm Page 11 Tuesday, February 1, 2011 10:03 AM<br />
motivering for en aktivitet av dette omfanget må også belyses. Det er også av<br />
stor betydning at et emne som dette blir satt i et historisk perspektiv. Bistand<br />
som begrep og praksis hører hjemme i en historisk sammenheng.<br />
I de forskjellige kapitlene vil vi analysere <strong>bistand</strong>, misjon, kultur og makt.<br />
Forfatterne ønsker å argumentere for et kulturelt perspektiv på utviklingssamarbeid,<br />
og de tar sikte på å kontekstualisere relasjonen mellom <strong>bistand</strong> og<br />
kultur. Vi vil i den forbindelse problematisere forestillingen om at <strong>bistand</strong> kan<br />
være kulturelt nøytral. Utviklingsarbeid er farget av kultur både fra givers side<br />
(i norsk sammenheng) og fra mottakers ståsted (Bolivia og Etiopia). Boka tar<br />
opp misjonens plass i <strong>bistand</strong>shistorien og drøfter hvordan <strong>forståelse</strong>n av<br />
<strong>bistand</strong> og misjon har endret seg gjennom tidene. Formålet med antologien er<br />
ikke <strong>bistand</strong>skritikk, men å reflektere over ulike former for <strong>bistand</strong>, dens motivasjon<br />
og forutsetninger. Verden har tilstrekkelig med ressurser til å brødfø<br />
hele befolkningen, men de er svært ulikt fordelt. Det gjør at millioner av mennesker<br />
lever under uverdige forhold; i ekstrem fattigdom og sult. Kapitlene har<br />
en etisk grunnholdning som bygger på menneskeverd, menneskerettigheter og<br />
et misjonsdiakonalt perspektiv. Flere av forfatterne er opptatt av makt i nord–<br />
sør forholdet. Et av formålene er å stimulere til etiske refleksjoner basert på<br />
interkulturell <strong>forståelse</strong> og likeverd. Hvert kapittel understreker at kulturperspektivet<br />
må inkluderes for å forstå hva <strong>bistand</strong> er og hvordan den utføres i<br />
praksis.<br />
I en antologi om <strong>bistand</strong> er det naturlig å begynne med å belyse grunnlaget<br />
– det vil si de ulike beveggrunnene for å drive en slik aktivitet. Førsteamanuensis<br />
Svein Strand tar for seg dette i kapitlet Bistand: Barmhjertighet, Brorskap<br />
eller Business. Ingen beveggrunn er verdinøytral, og forfatteren ønsker å<br />
formidle viktigheten av at aktørene klargjør sitt eget verdigrunnlag og ser<br />
verdien av at andre aktører har andre beveggrunner for å drive <strong>bistand</strong>. Den<br />
kristne vektleggingen av det å vise barmhjertighet var lenge en vesentlig drivkraft,<br />
senere har brorskaps- og solidaritetstanken fra den sosialdemokratiske<br />
bevegelsen stått sentralt. Både innen kristen og sosialdemokratisk <strong>bistand</strong> er det<br />
i den senere tid lagt større vekt på menneskerettigheter som beveggrunn for<br />
<strong>bistand</strong>. En tredje beveggrunn er business. Kinas sitt inntog i Afrika danner<br />
utgangspunk for en kort vurdering av business i <strong>bistand</strong>.<br />
De neste kapitlene har et historisk perspektiv. Professor Martin Peterson<br />
tar for seg trekk ved den internasjonale <strong>bistand</strong>shistorien. Bistand er en annen<br />
sak i dag enn for fire til fem tiår siden. Mange av temaene er de samme, men<br />
forholdene har endret seg dramatisk. Teknologien er lett tilgjengelig, og kunnskapen<br />
om klimaspørsmål, naturen og sykdommer er større. For Peterson er<br />
det viktig å se utviklingen innen FN-samarbeidet med de ulike underorganisa-<br />
11
001-040-TOLO-Bistand-Klippefil.fm Page 12 Tuesday, February 1, 2011 10:03 AM<br />
sjonene. Det er viktig å se <strong>bistand</strong>shistorien i lys av den internasjonale politiske<br />
situasjonen. Den kalde krigen og enkelte kriser – som for eksempel Suezkrisen<br />
– er en viktig forklaringsbakgrunn for <strong>bistand</strong>stanke og -innsats. For FN har<br />
det hele tiden vært et overordnet mål at <strong>bistand</strong>en ytes til verdens mindre privilegerte<br />
og mindre utviklede regioner. Ubalanse mellom den rike og den<br />
fattige del av verden er både umoralsk og en fare for en ny verdensorden. Avkoloniseringen<br />
har vært avgjørende for <strong>bistand</strong>en. Etter hvert som de koloniserte<br />
områdene i Asia og Asia fikk selvstendighet, ble <strong>bistand</strong>en rettet mot disse.<br />
Bistandsproblematikken har også de siste årtiene blitt preget av en stadig sterkere<br />
globalisering.<br />
Førsteamanuensis Line Alice Ytrehus tar for seg utviklingsbegrepet og<br />
dets historie. Hva betyr egentlig «utvikling» i begrep som utviklingsland, utviklingshjelp<br />
og utviklingssamarbeid? Hun er opptatt av at det ikke er det geografiske<br />
skillet, men kulturelle, historiske og økonomiske skillelinjer som er<br />
avgjørende for begrepsbruken. Det dreier seg om en nord–sør dikotomi som<br />
ligger bak begrepspar som u-land og i-land, ‘tredje verden’ og ‘første verden’.<br />
Betegnelsen ‘tredje verden’ kan forstås som en rangordning der den ‘første<br />
verden’ er først og best, mens den ‘tredje verden’ er noe mindre utviklet og<br />
mindreverdig. Ideen om utvikling som en prosess mot noe bedre kan spores<br />
tilbake til antikkens greske filosofer. Likevel er det først fra slutten av 1800tallet<br />
– da darwinismen oppstod – at utviklingstanken slo igjennom som den<br />
viktigste teorien for å forklare både organisk utvikling og historisk, økonomisk<br />
og kulturell utvikling. Samfunn kategorisert som primitive måtte utvikles til<br />
sivilisasjoner. De tilbakestående og umoderne samfunn måtte gjennomgå en<br />
prosess i retning av mer komplekse, byråkratiske og dermed moderne samfunn.<br />
Utviklingshjelpens strateger har hele tiden vært opptatt av å sette nye mål for<br />
utviklingen. Et av de siste definerte målene er fattigdomsbekjempelsen. Her<br />
dreier det seg om følgende tre elementer: fattigdomskartlegging, politiske strategier<br />
og målsettinger. Vi tar også for oss norsk <strong>bistand</strong>spolitikk og viser<br />
hvordan spørsmålet om menneskerettighetene er blitt et viktig satsningsområde.<br />
Selv om <strong>bistand</strong> er et relativt nytt begrep, er saken ordet står for ikke ny.<br />
Helt fra de første kristnes tid har kirken vært opptatt av å hjelpe og vise omsorg.<br />
Å avhjelpe nød og hjelpe enker og farløse var gjennom historien et kjennetegn<br />
for den kristne kirke. I mellomalderen var nonner og munker sterkt engasjert i<br />
skole- og helsearbeid. Det diakonale perspektivet var viktig for kirken og dens<br />
misjonsinnsats. Dette kom også til å prege den moderne misjonsbevegelsen<br />
som vokste fram på 1700- og 1800-tallet. I Norge kom misjonens praktiske<br />
innsats på mange måter til å danne forhistorien til den statlige utviklingshjelpen<br />
12 <strong>Interkulturell</strong> <strong>forståelse</strong> i <strong>bistand</strong>
001-040-TOLO-Bistand-Klippefil.fm Page 13 Tuesday, February 1, 2011 10:03 AM<br />
som så dagens lys tidlig på 1950-tallet. Det er derfor naturlig at førsteamanuensis<br />
Arne Tolo tar for seg norsk <strong>bistand</strong>shistorie og misjonen i et eget kapittel.<br />
Kristen misjon hadde gjennom århundrer drevet sitt praktiske arbeid. Før det<br />
statlige utviklingsarbeidet begynte på 1950-tallet, var det fra misjonen som stod<br />
for det internasjonale humanitære hjelpearbeidet. Misjonens praktiske virksomhet<br />
hadde gått sammen med den åndelige virksomheten, og gjort «evangelisering»<br />
og «sivilisering» til to sider av samme sak. Da norsk utviklingshjelp<br />
startet opp, ble den møtt med velvilje og vant gjenklang i misjonskretser. Misjonens<br />
praktiske innsats var på en måte forløperen til utviklingshjelpen. Det er da<br />
merkelig at misjonens aktiviteter og <strong>bistand</strong>sinnsats har fått påfallende liten<br />
plass i historiefremstillingen. Et annet forhold kapitlet tar opp er den ambivalensen<br />
som har gjort seg gjeldende når misjonsbevegelsen skal begrunne sin<br />
humanitære innsats. Helt fram til 1980 pågikk det innen norsk misjon en diskusjon<br />
om hvordan en skulle forstå forholdet mellom forkynning og sosial innsats.<br />
Det neste kapitlet omhandler forholdet mellom <strong>bistand</strong> og kultur. Kulturtilpasning<br />
er blitt helt avgjørende innen <strong>bistand</strong>stenkning og -aktivitet. En bør<br />
ikke starte opp prosjekter som ikke er kulturelt tilpasset den aktuelle konteksten.<br />
Men hvordan og i hvilken grad foregår kulturtilpasning av <strong>bistand</strong> i praksis?<br />
Førstelektor Live Danbolt Drange viser hvordan alfabetisering er blitt et<br />
sentralt område innenfor <strong>bistand</strong> i Bolivia. I mer enn hundre år har Bolivia<br />
ligget langt tilbake på området lese- og skrivekyndighet. Landet har samtidig<br />
vært karakterisert som et av de fattigste i Latin-Amerika. Det er en nær sammenheng<br />
mellom analfabetisme og fattigdom. Skal en kunne oppnå noe i fattigdomsbekjempelsen,<br />
må en gjøre noe med elementær opplæring. Bolivias<br />
alfabetiseringshistorie gjenspeiler de ulike regjeringenes manglende ansvarstaking<br />
for urbefolkningens lesekyndighet. Nå er analfabetismen formelt sett<br />
utryddet i Bolivia, men det finnes fremdeles mange funksjonelle analfabeter. I<br />
kapitlet analyseres to ulike tiltak som har bidratt sterkt til å alfabetisere befolkningen<br />
i Bolivia; med vekt på hvordan de er tilpasset lokal kultur og behov.<br />
Førsteamanuensis Asle Jøssang ved Mediehøgskolen i Kristiansand<br />
belyser det epistemologiske grunnlaget for <strong>bistand</strong>sarbeid og understreker hvor<br />
avgjørende ydmykheten er i denne sammenheng. Selv om dette er en holdning<br />
alle som er engasjert i <strong>bistand</strong>ens problematikk og aktiviteter burde preges av,<br />
er det dessverre ikke slik. Jøssang vil vise med sitt kapittel at det vestlige<br />
<strong>bistand</strong>ssystemet har tatt en tilbakevendende dreining mot overlegenhet igjen.<br />
Man skulle vel egentlig ha forventet at det med globalisering og de nye internasjonale<br />
strukturer var grunnlag for mer likeverdige forhold. Hele kolonihistorien<br />
viser at det handlet om å kategorisere De Andre som tilbakestående i<br />
13
001-040-TOLO-Bistand-Klippefil.fm Page 14 Tuesday, February 1, 2011 10:03 AM<br />
forhold til de siviliserte europeerne. Misjonsbevegelsen og kolonimaktene<br />
skapte et slikt bilde sammen. Faglig var også sosialantropologien paradoksalt<br />
nok medansvarlige for å «primitivisere» folkegrupper og levesett under fjerne<br />
himmelstrøk. Utviklingshjelpen førte videre tankegang og praksis fra kolonitiden.<br />
Fortsatt snakkes det om rike og fattige land. Dette skapte forutsetningen<br />
for den toneangivende moderniseringsteori, Vesten som «utviklet», hadde<br />
ansvaret for å modernisere de underutviklede land og folk i sør. Likeverdig deltakelse<br />
i <strong>bistand</strong>sarbeidet er et vesentlig anliggende for folk og land i sør. Dessverre<br />
er det enda ikke blitt slik. Derimot er opplevelse av ydmykelse en drivkraft<br />
som stadig fører til konflikter. Asymmetriske maktforhold sør og nord<br />
gjør seg fortsatt gjeldende.<br />
Vestlige forutsetninger synes å være viktigere for <strong>bistand</strong>saktivitetene enn<br />
bidragene «mottakerne» måtte ha. Tydelig kommer det fram når en ser<br />
hvordan vestens sekulariserte verdensbilde blir forutsatt som grunnleggende<br />
for <strong>bistand</strong>svirksomhet. I Norge kommer dette klart fram ved at myndighetene<br />
krever at det blir satt skille mellom <strong>bistand</strong> og åndelig virksomhet. Religiøs<br />
aktivitet anses som «innblanding i kultur», mens materiell innsats innen helse,<br />
utdanning og teknologi ikke blir problematisert. En slik skjelning mellom det<br />
religiøse og materielle er i strid med holistisk virkelighetsoppfatninger som er<br />
typisk i sør. Jøssang viser også et eksempel på hvordan Bolivia fikk nok av at forutsetningene<br />
fra nord skulle være avgjørende i <strong>bistand</strong>ssammenheng. Her fikk<br />
en den berømte «vannkrigen». Bolivianerne protesterte på verdensbankens<br />
krav om å privatisere og slik «effektivisere» forvaltningen av vannressursene i<br />
Cochabamba. Denne enkeltsaken vakte oppsikt og fikk stor betydning i og med<br />
at den ga grunnlag for at urbefolkningen kom til makten i 2005.<br />
14 <strong>Interkulturell</strong> <strong>forståelse</strong> i <strong>bistand</strong>
001-040-TOLO-Bistand-Klippefil.fm Page 15 Tuesday, February 1, 2011 10:03 AM<br />
Beveggrunner for <strong>bistand</strong><br />
– barmhjertighet, brorskap, business<br />
Svein Strand<br />
Det er forskjellige beveggrunner for <strong>bistand</strong>sarbeid. Barmhjertighet er en<br />
hovedmotivasjon innenfor kristne organisasjoner. Brorskap er et sentralt<br />
begrep innen sosialdemokratisk tenkning. Disse er både overlappende og forskjellige<br />
som beveggrunner for <strong>bistand</strong>. Barmhjertighet kommer fra et kristent<br />
bud om å vise handlende medfølelse, mens brorskap stammer fra en humanistisk<br />
tradisjon med stor vekt på solidaritet og omsorg for andre mennesker. Business<br />
som beveggrunn er litt annerledes, grunnlaget kommer fra markedskapitalismen.<br />
Likevel kan en beveggrunn for business<strong>bistand</strong> også være at begge<br />
parter vil være tjent ved samhandel.<br />
Barmhjertighet, brorskap og business dekker ikke alle motivasjonsfaktorene<br />
for giverlandene. Internasjonal politikk (blant annet Afghanistan) og miljø<br />
(blant annet bevaring av regnskog) blir stadig mer synlig innen globalt<br />
<strong>bistand</strong>sarbeid. Videre påviser Fretheim at menneskerettigheter er fremtredende<br />
i norsk <strong>bistand</strong> (2007:337).<br />
Formål og struktur<br />
Formålet med dette kapittelet er å gi en innføring i barmhjertighet, brorskap<br />
og business som tre ulike beveggrunner for <strong>bistand</strong>. Målsettingen er at en i<br />
årene som kommer verdsetter forskjellige beveggrunner og at en kan lære av<br />
hverandres ulike tilnærminger. Mottakerlandenes bakgrunn og behov er ulike.<br />
Noen er mest tjent ved handel, andre ved at det arbeides gjennom et eksisterende<br />
religiøst nettverk, i en tredje kontekst kan det mest hensiktsmessige være<br />
å støtte politiske grupper som arbeider for borgerrettigheter. Et mangfold i<br />
motivasjonsgrunnlaget kan også gi større tilpasningsevne til den interkulturelle<br />
samhandling som <strong>bistand</strong>sarbeid utgjør.<br />
I dette kapittelet blir de tre beveggrunnene presentert og drøftet med<br />
utgangspunkt i dokumenter som viser historisk utvikling, ideologisk og/eller<br />
politisk bakgrunn samt evalueringsrapporter. Norsk utviklingshjelps historie<br />
(2003) er hovedkilde for det historiske perspektivet, og her vektlegges spesielt<br />
15
001-040-TOLO-Bistand-Klippefil.fm Page 16 Tuesday, February 1, 2011 10:03 AM<br />
perioden etter annen verdenskrig, da fundamentet for norsk <strong>bistand</strong>spolitikk<br />
ble lagt. De kristne organisasjonenes <strong>bistand</strong>sengasjement gjennomgikk også<br />
store endringer. Det som etter hvert ble kalt «den norske modellen», med<br />
offentlige midler til ideelle <strong>bistand</strong>sorganisasjoner, ble formet i denne perioden.<br />
Videre er litteraturvalget motivert av kilder som viser det ideologiske<br />
grunnlaget. Bibelen er sentral for den kristne <strong>bistand</strong>, politiske strategidokumenter<br />
for brorskap, og Kinas begrunnelse for sitt engasjement i Afrika er valgt<br />
for å gi et bilde av business i <strong>bistand</strong>. Den siste delen av det strategiske utvalget<br />
er rapporter som evaluerer de forskjellige motivasjonene for <strong>bistand</strong>.<br />
I dette kapittelet ønsker jeg å vise at de tre beveggrunnene er forskjellige,<br />
og i noen grad historisk og ideologisk overlappende. «Historisk overlappende»<br />
betyr at både barmhjertighet og brorskap har vært sterke beveggrunner for<br />
norsk <strong>bistand</strong> de siste femti årene. Det har imidlertid vært en utvikling hvor<br />
barmhjertighet var den første store motivasjonsfaktoren, senere ble brorskap<br />
toneangivende innen norsk offentlig <strong>bistand</strong>, mens en i de seneste årene har en<br />
sett en større åpning for business. Business har imidlertid vært en del av det<br />
norske <strong>bistand</strong>sbildet gjennom hele <strong>bistand</strong>shistorien. Norsk skipsfart har for<br />
eksempel tjent på frakt knyttet til <strong>bistand</strong>, tilbakeføringsprosent og blandede<br />
kreditter, og dette vitner om et ensidig (donors) handelsperspektiv. Etableringen<br />
av Norfund 1 i 1997 var imidlertid et steg i retning et mer tosidig perspektiv<br />
på business i <strong>bistand</strong>. Videre vil denne delen av boken også vise at foregangsmenn<br />
innenfor den sosialdemokratiske bevegelsen også var positive til kristen<br />
<strong>bistand</strong>. Selv om det er ideologiske forskjeller mellom en kristen og en sosialdemokratisk<br />
ideologi, vil aktørene enes om å arbeide for en mest mulig lik fordeling<br />
av ressurser og muligheter.<br />
Før de tre beveggrunner for <strong>bistand</strong> presenteres, må det imidlertid klargjøres<br />
hva som menes med verdibasert <strong>bistand</strong> og hvorfor det kan være positivt<br />
å klargjøre sitt eget verdigrunnlag i <strong>bistand</strong>sarbeid.<br />
Verdibasert <strong>bistand</strong><br />
Både giver og mottaker av <strong>bistand</strong> har sine verdigrunnlag. Dette kapittelet tar<br />
utgangspunkt i donoren, og kommer i begrenset grad også inn på mottakeren.<br />
1 Norfund (Statens Investeringsfond for Næringsvirksomhet i Utviklingsland) er et<br />
investeringsselskap som skal utvikle og etablere lønnsomme og bærekraftige bedrifter<br />
i fattige land. Hensikten er å bidra til økonomisk vekst og fattigdomsreduksjon<br />
(Norfund.no).<br />
16 <strong>Interkulturell</strong> <strong>forståelse</strong> i <strong>bistand</strong>
001-040-TOLO-Bistand-Klippefil.fm Page 17 Tuesday, February 1, 2011 10:03 AM<br />
Mottakers verdigrunnlag er imidlertid også av stor betydning, ikke minst når<br />
vestlige verdigrunnlag møter kulturer som er langt mer religiøst forankret.<br />
Verdibasert <strong>bistand</strong> er nokså misvisende blitt brukt som synonym til<br />
kristen <strong>bistand</strong>. Det er innlysende at kristen <strong>bistand</strong> har et verdigrunnlag, men<br />
det har også andre typer <strong>bistand</strong>. Sammenstillingen mellom kristen <strong>bistand</strong> og<br />
verdibasert <strong>bistand</strong> henger i noen grad sammen med utgangspunktet for debatten<br />
rundt den såkalte «nøytralitetsparagrafen». Stortingsmelding nr. 81, 1962–<br />
63, sier følgende: «Støtte fra Norsk Utviklingshjelp er betinget av at vedkommende<br />
tiltak ikke blir brukt til å fremme politiske eller religiøse særformål.»<br />
«Nøytralitetsparagrafen» tar frem både politiske og religiøse formål, men<br />
debattens grunnlag på begynnelsen av 1960-tallet var entydig rettet mot religiøse<br />
særformål. Den mest omtalte enkelthendelsen i kjølvannet av nøytralitetsdebatten,<br />
er kanskje den 18 tonn tunge bulldoseren som ble sendt til Wondo<br />
Gennet i Etiopia med presisering i gavebrevet om at den ikke under noe<br />
omstendighet kunne brukes til evangelisering (Smith-Simonsen 2003). Som en<br />
kuriositet i sin doktoravhandling tar Christine Smith-Simonsen med at<br />
«…malingsfabrikant Alf Bjerckes rapport til Utenriksdepartementet fra<br />
Etiopia i 1971 [kommer] med følgende hilsen fra Norsk Luthersk Misjonssamband:<br />
Jeg er spesielt bedt om å nevne at en har fulgt instruksene når det gjelder<br />
bulldoserens anvendelse, og at den ikke er brukt til noe evangelisk arbeid»<br />
(2006:303).<br />
Debatten rundt verdibasert <strong>bistand</strong> ut fra kristen misjon har vært lang og<br />
av vekslende intensitet. Øyvind Dahl, som har fulgt norsk <strong>bistand</strong> og misjon i<br />
en mannsalder, nevner at det var en tilspissing i nøytralitetsdebatten i 1983 da<br />
en kommisjon gav misjonærer ros for sin innsatsvilje, sine språkkunnskaper og<br />
sin enkle livsstil, samtidig som den påpekte at det ikke var noen klar grenseoppgang<br />
mellom evangeliserende arbeid og utviklingsarbeid (Bistandsaktuelt 8,<br />
2002). I dag er Terje Tvedt en av bidragsyterne som holder liv i nøytralitetsdebatten.<br />
Tvedt er kritisk til i hvilken grad nøytralitetsparagrafen har blitt overholdt<br />
i norsk <strong>bistand</strong>, og i Dagbladet spissformulerte han seg og blåste nytt liv<br />
i debatten med følgende uttalelse: «Hva hadde Stortinget sagt om [den] indonesiske<br />
eller saudiarabiske staten finansierte fundamentalistiske muslimske<br />
organisasjoner som drev veldedighet blant gatebarn i Oslo, men primært var<br />
opptatt av islamisering av hele det norske samfunnet?» (Dagbladet 01.03.2004).<br />
Tvedt går til angrep på det han kaller statsmisjon, og selv om deler av tallmaterialet<br />
og argumentasjonen er tilbakevist, 2 er det bra med kritiske innspill som<br />
2 Jf. svar i Dagbladet fra Hilde Frafjord Johnson 03.03.2004 og Espen Ottesen<br />
17.03.2004.<br />
Kunnskaps- og prestasjonsutvikling i organisasjoner 17
001-040-TOLO-Bistand-Klippefil.fm Page 18 Tuesday, February 1, 2011 10:03 AM<br />
kan brukes til å fremme en konstruktiv debatt rundt forskjellige beveggrunner<br />
for <strong>bistand</strong>.<br />
Debatten rundt Stortingsmelding 81 viste også at noen var snare til å se at<br />
forskjellige verdigrunnlag kunne arbeide for mange av de samme målene. Da<br />
debatten gikk på 1960-tallet, uttalte Trygve Lie: 3 «Kan vi ikke være med på og<br />
støtte et godt foretakende som drives av norsk misjon, vil jeg ikke være med på<br />
dette» (Simensen 2003:216). Bondevik II-regjeringen (2002) inviterte til finpussing<br />
av verdigrunnlaget i regjeringens handlingsplan for bekjempelse av fattigdom<br />
i sør mot 2015. Handlingsplanen sier: «Norske organisasjoner utfordres<br />
til å rendyrke sin egenart, ideologi, verdigrunnlag og sin <strong>bistand</strong>sstrategi».<br />
4 Videre sier <strong>bistand</strong>sminister Erik Solheim at «upolitisk <strong>bistand</strong> er<br />
absurd» (Bistandsaktuelt 8:2007). Dette samstemmer godt med den etter hvert<br />
anerkjente sannhet om at ingen handlig er verdinøytral: «Ingen samhandling<br />
mellom mennesker er verdinøytral, heller ikke offentlig humanitær <strong>bistand</strong>.<br />
Det er derfor viktig i alt <strong>bistand</strong>sarbeid at partene tydeliggjør hva slags verdier<br />
de står for» (Møgedal og Skjelmerud 2004:352).<br />
Verdien av verdigrunnlag<br />
Å tydeliggjøre verdiene en står for er viktig av flere årsaker:<br />
a) Tydelig verdigrunnlag gir engasjement i arbeidet.<br />
b) Tydeliggjøring av verdigrunnlag kan gi bedre samarbeid mellom donor og<br />
mottaker.<br />
c) Trygghet i eget verdigrunnlag åpner for å se verdien i andre sitt verdigrunnlag.<br />
Her kan det presiseres at ikke alle motivasjoner nødvendigvis er like gode.<br />
Dette kapittelets formål er imidlertid ikke å vurdere de ulike verdigrunnlagene<br />
for <strong>bistand</strong>, derimot er hensikten å påvise at forskjellige motivasjoner for<br />
<strong>bistand</strong> kan både utfylle og berike hverandre.<br />
3 Trygve Lie, FNs første generalsekretær (1946–53) og første formann i Norsk Utviklingshjelp,<br />
som ble etablert i 1962 og omorganisert til Norad i 1968.<br />
4 www.regjeringen.no/nb/dep/ud/dok/rapporter_planer/Planer/2002/Kamp-mot-fattigdom/8.html?id448<br />
588<br />
18 <strong>Interkulturell</strong> <strong>forståelse</strong> i <strong>bistand</strong>
001-040-TOLO-Bistand-Klippefil.fm Page 19 Tuesday, February 1, 2011 10:03 AM<br />
Tydelig verdigrunnlag gir engasjement i arbeidet<br />
Det kan hevdes at viktigheten av å identifisere seg med verdigrunnlaget bare<br />
gjelder for barmhjertighet og brorskap. Det kan imidlertid også være positivt å<br />
løfte opp verdigrunnlaget som ligger i business som beveggrunn for <strong>bistand</strong>.<br />
Det er åpenbart at økonomi er det sentrale i business, men når en hevder – som<br />
det vil bli belyst senere i kapittelet – at utviklingen av levestandard først og<br />
fremst skjer gjennom lokal verdiskapning og internasjonal samhandel, kan en<br />
blankpussing av verdigrunnlaget også innenfor business være nyttig.<br />
Når det gjelder barmhjertighet og brorskap er det avgjørende for engasjementet<br />
at en stadig vender tilbake til <strong>bistand</strong>sarbeidets verdigrunnlag. Norsk<br />
<strong>bistand</strong> har vært kjent for å kanalisere relativt store deler av sitt budsjett<br />
gjennom frivillige organisasjoner. Tidligere statssekretær i UD, Jan Egeland,<br />
har uttalt følgende: «Den norske modellen …[er] strategisk, fleksibel og målretta<br />
bruk av <strong>bistand</strong>sbudsjettet» (Liland og Kjærland 2003:251).<br />
Norsk <strong>bistand</strong>shistorie lister opp både positive og negative sider ved å<br />
kanalisere <strong>bistand</strong> gjennom frivillige organisasjoner (Ruud og Kjærland<br />
2003:219). Denne oversikten kunne også inneholdt frivillige organisasjoners<br />
sterke og vedvarende motivasjon i <strong>bistand</strong>sarbeidet. Både den kristne barmhjertighet<br />
og det sosialdemokratiske brorskap er sterke og vedvarende beveggrunner,<br />
og det kan med fordel børstes støv av disse. Nærhet til verdigrunnlaget<br />
motiverer fortsatt til <strong>bistand</strong>sarbeid.<br />
Tydeliggjøring av verdigrunnlaget bedrer samarbeidet mellom donor og mottaker<br />
Det kenyanske folk er «oerhörd religiösa» utbrøt en svensk <strong>bistand</strong>sarbeider<br />
under en flytur vi hadde sammen fra Nairobi. Bakgrunnen for uttalelsen var at et<br />
kommunestyremøte han hadde deltatt i, ble innledet med bønn. Et annet eksempel<br />
er brevet som Den evangelisk-lutherske Mekane Yesus-kirken i Etiopia skrev<br />
i 1971 til Det lutherske verdensforbund. Her påpekes det at det vestlige skillet<br />
mellom det åndelige og det materielle er problematisk i en etiopisk kontekst.<br />
Øyvind Dahl refererer til initiativet fra Mekane Yesus-kirken og sier følgende:<br />
I brevet ble det også pekt på at giverorganisasjonene med sin praksis gjorde mottakerne<br />
til «objects» for sin hjelp i stedet for å gjøre dem til «agents» for sin egen<br />
utvikling. Dermed ble ikke det utviklingspotensial som kunne ligge i lokalsamfunnene,<br />
utløst. I afrikansk tradisjon var det slik at «å utelukke religionen fra<br />
noen sektor av livet var utenkelig... Å velge å stå utenfor troen var som å velge<br />
å stå utenfor livet (Bistandsaktuelt 8: 2002).<br />
Kunnskaps- og prestasjonsutvikling i organisasjoner 19
001-040-TOLO-Bistand-Klippefil.fm Page 20 Tuesday, February 1, 2011 10:03 AM<br />
Følgelig kan dette 40 år gamle brevet også kaste lys over utfordringer i samarbeidet.<br />
Mottakers og givers verdigrunnlag er ikke tydeliggjort, og dette kan<br />
være en av årsakene til at en får en asymmetrisk relasjon hvor <strong>bistand</strong>sarbeideren<br />
står «over» mottakerne. Asymmetri i relasjonene er imidlertid noe alle står<br />
i fare for å utvikle i <strong>bistand</strong>, ikke minst når en finpusser sin egen identitet. Det<br />
kan likevel hevdes at trygghet på egen identitet generelt gir større spillerom for<br />
andre tilnærminger til virkeligheten, både religiøst og sosialt. Dette innebærer<br />
at når en er seg bevisst sitt eget livssyn og sine egne kjønnsroller, for å nevne en<br />
del av det sosiale aspekt, er en bedre i stand til å forholde seg til andres religiøse<br />
og sosiale normer. I «Diakoni og kampen for holistisk <strong>bistand</strong> i EECMY<br />
[Mekane Yesus-Kirken]» spør Knut Erlend Rosvold i hvilken grad hensynet til<br />
donorene har påvirket den holistiske tenkingen 5 som ofte ligger implisitt i kulturen.<br />
Rosvold sier at «money talks», og en av hans informanter sier det slik:<br />
«…So there are a lot of opportunities given to us to speak about our identity,<br />
but sometimes there are conditions where we are made to compromise. We<br />
cannot be that very strong (because then) we might lose some of our benefits»<br />
(2008:122). Følgelig vil en tydeliggjøring av verdigrunnlaget, og aksept for<br />
andres verdigrunnlag, være til hjelp i samarbeidet mellom nord og sør.<br />
En utfordring når det gjelder religiøst verdigrunnlag er at «tro» i vår del<br />
av verden i stor grad er begrenset til den private sfære. Går en tilbake til<br />
<strong>bistand</strong>sarbeideren som problematiserte religiøsiteten blant kenyanerne, skulle<br />
en tro at Norge og Kenya er en god match, siden begge land har i underkant av<br />
90 % kristne. Så enkelt er det selvfølgelig ikke. Når det religiøse begrenses til<br />
den private delen av livet, blir en mindre tydelig på det religiøse (eller sekulære)<br />
verdigrunnlaget en bringer med seg inn i <strong>bistand</strong>ssamarbeidet. I Kenya hører<br />
det religiøse i mye større grad hjemme også i det offentlige rom, i kommunestyret<br />
så vel som i kirker. Behovet for ikke å skille mellom <strong>bistand</strong> og religion i<br />
Kenya er kanskje mest synlig i Kibera, slummen i Nairobi med over 700 000<br />
innbyggere, hvor det er flere kirker enn toaletter. Samtidig som Kiberaslummen<br />
viser at religionen har en svært sentral plass i samfunnet, er det også<br />
en tankevekker at mangelen på basale behov er så stor når den religiøse tilstedeværelsen<br />
er så sentral. Det viser et behov for å analysere og gå dypere inn i<br />
både den religiøse og den sosiale delen av samfunnet, og ofte sammenhengen<br />
mellom disse, for å finne løsninger.<br />
Hvis en til slutt ser på verdigrunnlaget som preger business som beveggrunn<br />
for <strong>bistand</strong>, er det en viss skepsis, spesielt i vestlige land, til kinesernes<br />
5 «Holistisk» er i denne forbindelse en sammentenkning av både materialistiske og<br />
åndelige behov.<br />
20 <strong>Interkulturell</strong> <strong>forståelse</strong> i <strong>bistand</strong>
001-040-TOLO-Bistand-Klippefil.fm Page 21 Tuesday, February 1, 2011 10:03 AM<br />
inntog i Afrika. Hva er verdigrunnlaget? Er det en ny form for imperialisme<br />
styrt av mangelen på råvarer? Interessant er det imidlertid at det er en rimelig<br />
stor grad av åpenhet fra kinesernes side om verdigrunnlaget, blant annet at<br />
handel gir vekst, og at siktemålet er at både kineserne selv og afrikanske samarbeidsland<br />
skal tjene på dette engasjementet. Denne grunnideologien, samt en<br />
«no strings attached »-politikk, ser ut til å være et avklart og funksjonelt verdigrunnlag<br />
som gir grobunn for samarbeid.<br />
Trygghet i eget verdigrunnlag åpner for å se verdien i andres verdigrunnlag<br />
Tidligere i dette kapittelet ble det nevnt at Trygve Lie var romslig nok til å se<br />
det positive i gode <strong>bistand</strong>sprosjekter drevet av norsk misjon. Hans partifelle<br />
Haakon Lie, generalsekretær i Arbeiderpartiet i hele etterkrigstiden, var like<br />
positiv (Simensen 2003:225). Disse pionerene la føringer for «den norske<br />
modellen», med stor grad av overføringer til frivillige organisasjoner. Av disse<br />
går ca. 25 % til kristne organisasjoner (St.prp. nr. 1 UD 2008–2009:299). Ordningen<br />
bygger i stor grad på trygghet i egen verdiforankring, og åpner for ulike<br />
beveggrunner for <strong>bistand</strong>. Trygghet hjelper en til å se at god <strong>bistand</strong> er viktigere<br />
enn det som motiverer <strong>bistand</strong>en.<br />
Kristen <strong>bistand</strong><br />
Barmhjertighet er et innholdsrikt begrep som gir oss en tilnærming til den<br />
kristne beveggrunnen for <strong>bistand</strong>sarbeid. Fortellingen om den barmhjertige<br />
samaritan (Lukas 10,25–37) er Jesu egen forklaring på hva det vil si å elske<br />
andre mennesker. I kristen tenkning er ikke kjærlighet noe en velger eller<br />
velger bort – alle skal vise kjærlighet til andre mennesker generelt, og spesielt<br />
til de som trenger det.<br />
Selve ordet barmhjertighet er ikke mye brukt i dagens norske språk. For<br />
mange gir det engelske «compassion» mer mening enn det norske «barmhjertighet».<br />
Ordet for barmhjertighet i det gamle testamentet (chesedh) kommer fra<br />
en identifikasjon med et annet menneske. I noen grad er det norske ordet<br />
«empati» dekkende. Det betyr å gå i andre mennesker sine sko slik at en<br />
kjenner hvor «livet trykker» – eller kanskje kjenne hvordan det er for barn som<br />
går uten sko på søppelberget i Manila. I det nye testamentet kommer barmhjertighet<br />
fra ordet éleos og benevner en handlende medlidenhet med de lidende.<br />
Gud er barmhjertig, derfor handler han i kjærlighet med oss. Kristne er kalt til<br />
Kunnskaps- og prestasjonsutvikling i organisasjoner 21
001-040-TOLO-Bistand-Klippefil.fm Page 22 Tuesday, February 1, 2011 10:03 AM<br />
å ha den samme handlende kjærlighet til andre. Derfor avsluttes fortellingen<br />
om den barmhjertige samaritan med ordene: «Gå du bort og gjør likeså.»<br />
Asymmetri?<br />
Gud elsker oss og viser oss barmhjertighet ved å strekke sin hånd ned til oss.<br />
Når kristne er kalt til å gjøre likeså, kan barmhjertighetsmotivet føre til en<br />
uheldig asymmetri hvor en strekker sine hender nedover – i stedet for bortover<br />
– i <strong>bistand</strong>sarbeidet. For ikke å la asymmetri ødelegge barmhjertighet som<br />
beveggrunn for <strong>bistand</strong>, kan det være viktig å huske at det finnes hjelp som<br />
krenker.<br />
Det finnes en hjelp som krenker, den hjelpende, utstrakte hånd kan bli en seiershånd:<br />
Jeg er hjelperen, du er gjenstand for hjelpen! Å være gjenstand er en byrde<br />
for den som blir hjulpet. Det er den hjelp som krenker. Hjelperen må hjelpe den<br />
forslåtte opp til likeverd, han må gjøre det Kierkegaard kaller vinne den overvundne<br />
(Møgedal og Skjelmerud 2004:339).<br />
Å hjelpe den forslåtte opp til likeverd er målet for den handlende kjærlighet<br />
som ligger i begrepet barmhjertighet.<br />
Glimt fra kristen barmhjertighetstenkning og misjonshistorie<br />
Den store kirkefader Augustin (354–430) gikk konsekvent inn for at «Kirken<br />
skulle hjælpe, ja endog med sit gods og guld, for at kunne sørge for de nødlidende,<br />
arbejdsløse og fattige» (Foss 1992:60). Reformatoren Martin Luther<br />
(1483–1546) hevdet at «De kristne er gennem troen blevet forvandlet, og deres<br />
væsen er kendetegnet ved tro og kærlighed, ikke kun for dem selv, men i en<br />
eksistens sammen med andre mennesker, De kan ikke leve uden gerninger og<br />
andres liv angår dem» (Foss 1992:69).<br />
I 1952 overførte den norske regjering 10 millioner kroner til Indiafondet.<br />
Dette var starten på norsk offentlig <strong>bistand</strong>. Samme år overførte norske<br />
misjonsorganisasjoner 20 millioner kroner fra frivillige gaver (Simensen 2003).<br />
Misjon og <strong>bistand</strong> er ikke synonymer, men barmhjertighet og utviklingsarbeid<br />
har gått hånd i hånd siden nyere norsk misjon startet opp i 1842. 6 Norsk<br />
<strong>bistand</strong>shistorie nevner at i Ghana ble misjonærene omtalt som «skolefolket»,<br />
6 1842 er året Norsk Misjonsselskap (NMS) ble dannet. Dette var den første av de<br />
store misjonsorganisasjonene, og er derfor et referansepunkt for nyere norsk misjon.<br />
22 <strong>Interkulturell</strong> <strong>forståelse</strong> i <strong>bistand</strong>