1 Vedlegg 3 Merknader til bestemmelsene i forskrift om ... - Kystverket
1 Vedlegg 3 Merknader til bestemmelsene i forskrift om ... - Kystverket
1 Vedlegg 3 Merknader til bestemmelsene i forskrift om ... - Kystverket
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Vedlegg</strong> 3<br />
<strong>Merknader</strong> <strong>til</strong> <strong>bestemmelsene</strong> i <strong>forskrift</strong> <strong>om</strong> sikring av havneanlegg<br />
§ 1. Virke<strong>om</strong>råde<br />
Virke<strong>om</strong>rådet er begrenset <strong>til</strong> havneanlegg s<strong>om</strong> betjener skip s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fattes av forordning 725/2004<br />
og ISPS-koden.<br />
Det er i andre ledd presisert at alle skip s<strong>om</strong> har et internasjonalt sikringssertifikat regnes <strong>til</strong> enhver<br />
tid for å være i internasjonal fart. Dette er en videreføring fra dagens <strong>forskrift</strong>. Det er ikke gitt at alle<br />
skip s<strong>om</strong> har et internasjonalt sikringssertifikat regnes <strong>til</strong> enhver tid for å være i internasjonal fart.<br />
Denne formuleringen skaper imidlertid mest forutsigbarhet og samsvar med reglene s<strong>om</strong> gjelder for<br />
sikring av skip, sml. <strong>forskrift</strong> 22. juni 2004 nr. 972 <strong>om</strong> sikkerhet, pirat- og terrorberedskaps<strong>til</strong>tak og<br />
bruk av maktmidler <strong>om</strong> bord på skip og flyttbare boreinnretninger (Sikkerhets<strong>forskrift</strong>en) § 1.<br />
Den nærmere avgrensningen av virke<strong>om</strong>rådet fremgår av forordning 725/2004 artikkel 3 og ISPSkoden<br />
del A kapittel 3.<br />
I dagens <strong>forskrift</strong> er det presisert at verft er <strong>om</strong>fattet av <strong>forskrift</strong>en, gjenn<strong>om</strong> definisjonen av<br />
havneterminal. Likevel har det hersket noe usikkerhet rundt hvorvidt verft s<strong>om</strong> mottar skip i<br />
internasjonal fart har vært <strong>om</strong>fattet eller ei.<br />
Utgangspunktet er at verft s<strong>om</strong> mottar skip i internasjonal fart, følger hovedregelen s<strong>om</strong> for andre<br />
havneanlegg, og det er på vanlig måte skipets internasjonale sikringssertifikat s<strong>om</strong> uløser krav <strong>til</strong><br />
havneanlegget. Ders<strong>om</strong> verftet bare driver med nybygging eller <strong>om</strong>bygging av skip s<strong>om</strong> ikke er<br />
sertifisert ennå, <strong>om</strong>fattes det ikke av virke<strong>om</strong>rådet <strong>til</strong> <strong>forskrift</strong>en. Dette fremgår av denne<br />
bestemmelses siste ledd, og vi ser derfor ikke grunn <strong>til</strong> å ha en egen bestemmelse <strong>om</strong> verft.<br />
I utkast <strong>til</strong> <strong>forskrift</strong> er begrepet skip brukt konsekvent. I dagens <strong>forskrift</strong> er det en sammenblanding av<br />
begrepene skip og fartøy. Sjøfartsdirektoratet bruker nå ”skip” konsekvent der det er hensiktsmessig,<br />
og det er derfor naturlig å bruke samme begrep s<strong>om</strong> fagetaten på <strong>om</strong>rådet.<br />
§ 2. Internasjonale regler <strong>om</strong> sikring av havneanlegg<br />
Inkorporering av ISPS-koden, forordning 725/2004 og forordning 324/2008.<br />
§ 3. Definisjoner<br />
Det er tatt inn en egen definisjonsbestemmelse for å forklare de mest aktuelle begrepene. De s<strong>om</strong><br />
bare nevnes en gang forklares i den enkelte bestemmelse, og er ikke tatt inn i<br />
definisjonsbestemmelsen.<br />
Definisjonsbestemmelsen er kortet ned fra dagens <strong>forskrift</strong>. Dette fordi mange begreper er definert i<br />
det internasjonale regelverket, og gjentas derfor ikke i <strong>forskrift</strong>en. Se blant annet forordning<br />
725/2004 artikkel 2, SOLAS kapittel XI-2 regel 1 og ISPS-koden del A kapittel 2.<br />
Begrepet ISPS-koden er videreført selv <strong>om</strong> den riktige oversettelsen av ”code” er regelverk. ”ISPSkoden”<br />
er et innarbeidet begrep, og vi ser ikke noen grunn <strong>til</strong> å endre dette.<br />
1
Definisjonen av sikringshendelse er hentet fra SOLAS kapittel XI-2 regel 1.1.13. Hva s<strong>om</strong> er en<br />
”mistenkelig” handling eller <strong>om</strong>stendighet kan fremstå s<strong>om</strong> noe uklart. Begrepet vil <strong>om</strong>fatte en rekke<br />
handlinger eller <strong>om</strong>stendigheter s<strong>om</strong> fremstår s<strong>om</strong> uvanlige ut i fra den erfaring og k<strong>om</strong>petanse s<strong>om</strong><br />
den s<strong>om</strong> vurderer handlingen har. Mistanken kan bygge på et konkret forhold eller være en samlet<br />
vurdering av flere indikasjoner s<strong>om</strong> begrunner mistanken. Det er vanskelig å unngå at innholdet i<br />
begrepet dermed blir noe subjektivt, men ”mistenkelig” må også vurderes opp mot resten av<br />
definisjonen og formålet med havnesikringsregelverket.<br />
§ 4. Godkjente sikringsvirks<strong>om</strong>heter (Recognized Security Organizations - RSO)<br />
Ordningen med bruk av RSO <strong>til</strong> å utføre sårbarhetsvurderinger av et havneanlegg videreføres.<br />
Begrepet sikringsorganisasjon er endret <strong>til</strong> sikringsvirks<strong>om</strong>het. ”Sikringsorganisasjon” er et etablert<br />
begrep i havnene, og <strong>om</strong>fatter den delen av organisasjonen s<strong>om</strong> ivaretar sikringsoppgavene i havnen<br />
eller havneanlegget. Det kan derfor skape en uklarhet å bruke begrepet organisasjon her. Vi har<br />
derfor valgt begrepet virks<strong>om</strong>het i stedet. I det daglige er det gjerne bare RSO s<strong>om</strong> uansett brukes.<br />
K<strong>om</strong>petansekravene <strong>til</strong> RSO er ikke tatt med i et vedlegg slik s<strong>om</strong> i dagens <strong>forskrift</strong>. Det henvises <strong>til</strong><br />
k<strong>om</strong>petansekravene s<strong>om</strong> fremgår av ISPS-koden del B seksjon 15.4 s<strong>om</strong> er obligatorisk, og gjelder<br />
s<strong>om</strong> <strong>forskrift</strong>.<br />
K<strong>om</strong>petansekravene <strong>til</strong> RSO er ment å vise at de skal ha ”ekspertise i sårbarhetsvurderinger”.<br />
Oppgaven de får godkjenning for er nettopp å utføre sårbarhetsvurderinger. Vi anser dette<br />
k<strong>om</strong>petansekravet s<strong>om</strong> såpass viktig at det presiseres i <strong>forskrift</strong>en at de da må ha denne ekspertisen.<br />
<strong>Vedlegg</strong> 1 i dagens <strong>forskrift</strong> s<strong>til</strong>ler krav <strong>til</strong> hvordan en søknad skal dokumenteres og krav <strong>til</strong><br />
søknadsprosessen ved fornyet godkjenning. Dette er fjernet i utkast <strong>til</strong> ny <strong>forskrift</strong>, og tas i stedet for<br />
med i vedtaket der RSO godkjennes.<br />
§ 5. Sikkerhetsklarering<br />
I dagens <strong>forskrift</strong> er det et krav <strong>om</strong> at RSOer skal kunne sikkerhetsklareres. Kravet i dagens <strong>forskrift</strong> er<br />
et diffust krav s<strong>om</strong> <strong>Kystverket</strong> ikke har fulgt opp, og vi mener det er mer ryddig å presisere<br />
bestemmelsen slik at faktisk skal kreves sikkerhetsklarering.<br />
Private RSOer kan kreves sikkerhetsklarert ders<strong>om</strong> de produserer og leverer sikkerhetsgradert<br />
informasjon <strong>til</strong> offentlige forvaltningsorganer. Offentlige havner regner vi s<strong>om</strong> offentlige<br />
forvaltningsorganer så lenge de er underlagt den k<strong>om</strong>munale forvaltning. Private havner og<br />
havneanlegg faller derimot ikke inn under sikkerhetsloven, og vi kan ikke kreve sikkerhetsklarering<br />
etter sikkerhetsloven for leveranser <strong>til</strong> disse.<br />
<strong>Kystverket</strong> er delegert klareringsmyndighet for egne <strong>til</strong>satte samt for eksternt innleid personell av<br />
sikkerhetsgraderte anskaffelser <strong>til</strong> <strong>Kystverket</strong>, jf sikkerhetslovens § 23. Siden RSOene opererer på<br />
vegne av <strong>Kystverket</strong>, vil denne delegeringen også gjelde for sikkerhetsklarering av personell <strong>til</strong>knyttet<br />
et RSO-selskap. Dette innebærer at <strong>Kystverket</strong> kan sikkerhetsklarere RSOer.<br />
2
§ 6. Tilbaketrekking av godkjenning<br />
Dette ligger i dagens system også, men vi ønsker å tydeliggjøre vår mulighet <strong>til</strong> å trekke<br />
godkjenningen <strong>til</strong>bake. <strong>Kystverket</strong> ønsker å ha en bedre oppfølging av RSOene enn i dag.<br />
§ 7. Ansvar<br />
Første ledd legger ansvaret på eier, slik s<strong>om</strong> dagens <strong>forskrift</strong>. Andre ledd er nytt og gir mulighet for<br />
eier å overføre ansvaret for sikringen <strong>til</strong> operatør. Det kan være et behov for å kunne overlate<br />
ansvaret for sikringen <strong>til</strong> operatør, da eier i mange <strong>til</strong>feller bare har en fjern <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> det<br />
arbeidet s<strong>om</strong> foregår i havneanlegget. Det er presisert at slik avtale skal meldes <strong>til</strong> <strong>Kystverket</strong>, slik at<br />
det ikke er tvil <strong>om</strong> hvem vi skal sende pålegg <strong>til</strong> og hvem vi skal forholde oss <strong>til</strong> når vi fører <strong>til</strong>syn i<br />
havneanlegget.<br />
§ 8. Sårbarhetsvurdering av et havneanlegg<br />
Begrepet sårbarhetsvurdering er videreført, selv <strong>om</strong> andre myndigheter benytter lignende begrep. I<br />
NS-5814 brukes begrepet risikovurdering. DSB og NSM bruker begrepet Risiko- og<br />
Sårbarhetsvurdering (ROS) og har begge utviklet egne veiledere for dette. <strong>Kystverket</strong> har også valgt å<br />
legge begrepet sårbarhetsvurdering <strong>til</strong> grunn for veilederen s<strong>om</strong> ble utviklet i 2011 samtidig s<strong>om</strong><br />
dette er et velkjent og innarbeidet begrep innen ISPS.<br />
Det skal utarbeides en sårbarhetsvurdering for alle havneanlegg s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fattes av regelverket. ISPSkoden<br />
åpner kun for at staten eller en godkjent RSO kan utføre sårbarhetsvurderingene, så dagens<br />
ordning videreføres på dette <strong>om</strong>rådet.<br />
Kravene <strong>til</strong> innhold i en sårbarhetsvurdering fremgår av ISPS-koden del A kapittel 15. Del A seksjon<br />
15.3 s<strong>til</strong>ler k<strong>om</strong>petansekrav <strong>til</strong> de s<strong>om</strong> gjenn<strong>om</strong>fører denne prosessen. Ders<strong>om</strong> dette gjenn<strong>om</strong>føres<br />
av en godkjent virks<strong>om</strong>het må en anta at dette kravet er ivaretatt så lenge k<strong>om</strong>petansekrav <strong>til</strong><br />
godkjente virks<strong>om</strong>heter er ivaretatt.<br />
Fjerde ledd er hentet fra ISPS-koden del A seksjon 15.6. Etters<strong>om</strong> det står at ”statene kan <strong>til</strong>late”<br />
denne ordningen, har vi valgt å regulere dette i <strong>forskrift</strong>en.<br />
<strong>Kystverket</strong> har utarbeidet en egen veileder s<strong>om</strong> kan benyttes i arbeidet med å utarbeide<br />
sårbarhetsvurderinger.<br />
§ 9. Sikringsplan for et havneanlegg<br />
Kravet <strong>til</strong> innhold i sikringsplanen fremgår av ISPS-koden. På enkelte punkter er disse kravene noe<br />
uklare, og vi har derfor foreslått enkelte bestemmelser for å klargjøre og presisere kravene. Dette er<br />
ikke <strong>til</strong>leggskrav, bare tydeliggjøring.<br />
3
§ 10. Unntak fra kravet <strong>om</strong> å utarbeide en sikringsplan<br />
Denne bestemmelsen er ny i <strong>forskrift</strong>en, og vil gi en mulighet <strong>til</strong> differensiering mell<strong>om</strong> ulike<br />
havneanlegg. Bestemmelsen baserer seg på ISPS-koden del A seksjon 3.2 s<strong>om</strong> gir mulighet for<br />
kontraherende stater å unnta havneanlegg fra å innføre kravene i ISPS-koden i sin helhet.<br />
Havneanlegget må i hovedsak anløpes av skip s<strong>om</strong> ikke er i internasjonal fart og kun sporadisk<br />
betjene skip i internasjonal fart. Unntak fra kravet <strong>om</strong> å utarbeide sikringsplan skal baseres på<br />
havneanleggets normale driftssituasjon og må kunne dokumenteres over tid. Begrepet ”sporadisk”<br />
innebærer en lav anløpsfrekvens med begrenset liggetid ved kai. Det vil ikke bli satt en fast grense for<br />
antall anløp eller liggedøgn, men det vil måtte foretas en skjønnsmessig vurdering av hver enkelt<br />
søknad.<br />
Unntak skal ikke k<strong>om</strong>pr<strong>om</strong>ittere sikringen i havneanlegget, for skipet eller havneanlegg skipet skal<br />
anløpe (A/3.2.2). I dette ligger det at det ikke kan innvilges unntak for alle typer havneanlegg. Det vil<br />
for eksempel være ulike trussel- og sårbarhetsbilder for havneanlegg s<strong>om</strong> betjener cruiseskip og de<br />
s<strong>om</strong> kun skiper ut tømmer eller lignende.<br />
I de fleste <strong>til</strong>feller vil skipet ha hovedansvaret for sikringen i den tiden det ligger <strong>til</strong> kai. Det kan likevel<br />
fremgå av sårbarhetsvurderingen at enkelte sikrings<strong>til</strong>tak skal gjenn<strong>om</strong>føres av havneanlegget.<br />
Havneanlegget skal peke ut en person s<strong>om</strong> har ansvar for at det ved behov gjenn<strong>om</strong>føres nødvendige<br />
sikrings<strong>til</strong>tak, dette fremgår av ISPS-koden del B seksjon 4.15. Denne personen skal også ha ansvar<br />
for at det utstedes en DoS (sikringsavtale) for de aktuelle anløpene (A/5.2.4).<br />
§ 11. Tilsvarende ordninger for havneanlegg<br />
Denne bestemmelsen er en videreføring av teksten i dagens <strong>forskrift</strong>. Bestemmelsen har vært<br />
vanskelig å praktisere på grunn av dens ordlyd, spesielt på grunn av minimumsstandardene s<strong>om</strong> er<br />
satt i gjeldende <strong>forskrift</strong>. Den har ofte blitt tolket slik at <strong>til</strong>takene må være minst like effektive s<strong>om</strong><br />
disse standardene. Bruk av <strong>til</strong>svarende ordninger har ikke blitt praktisert i stor grad i andre land<br />
heller, og det finnes lite internasjonal praksis på dette <strong>om</strong>rådet.<br />
Den nye bestemmelsen er ment å ha et litt annet innhold enn den gamle bestemmelsen, og er<br />
knyttet nærmere opp mot unntaksbestemmelsen i § 10. Bestemmelsen fanger opp enkelte<br />
havneanlegg s<strong>om</strong> ikke kan <strong>om</strong>fattes av unntaksbestemmelsen. Den er på samme måte s<strong>om</strong> § 10<br />
knyttet <strong>til</strong> havneanlegg med sporadiske anløp, men har ikke samme krav <strong>til</strong> anløp av skip i nasjonal<br />
fart.<br />
Det vil i stor grad knyttes samme praksis <strong>til</strong> havneanlegg s<strong>om</strong> faller inn under § 11 s<strong>om</strong> for unntak<br />
etter § 10, men i motsetning <strong>til</strong> § 10 så må man etter denne ordningen utarbeide en sikringsplan.<br />
Med ”visse typer operasjoner” menes at ikke alle typer havneanlegg kan falle inn under denne<br />
bestemmelsen. Det går frem av ISPS-koden del B seksjon 4.27 at bestemmelsen gjelder særlig anlegg<br />
s<strong>om</strong> er <strong>til</strong>knyttet industri<strong>om</strong>råder eller kai<strong>om</strong>råder uten hyppig drift. Dette sammenfaller også med<br />
praktiseringen av § 10.<br />
4
§ 12. Konfidensialitet<br />
Videreføringer dagens ordning.<br />
§ 13. Sikringsleder for et havneanlegg (Port Facility Security Officer - PFSO)<br />
Begrepet sikringsoffiser endres <strong>til</strong> sikringsleder. Offiser, s<strong>om</strong> brukes i den engelske tittelen, er ikke en<br />
naturlig tittel å bruke på denne s<strong>til</strong>lingen i havnen. Sikringsleder blir i dag brukt mange steder<br />
allerede, og er også en tittel s<strong>om</strong> brukes i Oljeindustriens Landsforening (OLF), jf. OLF 091.<br />
Tredje ledd har sammenheng med at det i utkast <strong>til</strong> <strong>forskrift</strong> <strong>om</strong> sikring av havner § 7 er et krav <strong>om</strong> at<br />
det ved utføringen av en havnesårbarhetsvurdering skal tas hensyn <strong>til</strong> sårbarhetsvurderingene for<br />
havneanlegg innenfor havnen.<br />
Fjerde ledd er nytt og henger sammen med at PFSO er <strong>Kystverket</strong>s kontaktperson i havneanlegget og<br />
at PFSO må kunne nås raskt ved heving av beredskapsnivå. Det s<strong>til</strong>les ikke krav <strong>til</strong> godkjenning av<br />
PFSO, og det er derfor viktig at kontaktinformasjon sendes <strong>til</strong> <strong>Kystverket</strong> når denne endres.<br />
§ 14. K<strong>om</strong>petansekrav for sikringsledere<br />
Det s<strong>til</strong>les krav <strong>til</strong> at sikringsleder for et havneanlegg må ha <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>lende vandel, og at det kreves<br />
politiattest for å vurdere <strong>om</strong> vandelskravet er oppfylt.<br />
Politiattest skal innhentes i samsvar med politiregisterloven kapittel 7 (foreløpig ikke trådt i kraft).<br />
Formålet med innhenting av politiattest vil være å avdekke forhold ved sikringsleder s<strong>om</strong> eventuelt<br />
kan utgjøre en risiko for sikkerheten i havnen eller havneanlegget. Det er spesifisert i<br />
<strong>forskrift</strong>steksten hva s<strong>om</strong> skal vektlegges i vurderingen.<br />
Krav i det internasjonale regelverket, samt sikringsleders sentrale rolle i sikringsarbeidet og formålet<br />
med havnesikringsregelverket <strong>til</strong>sier at sikringsleder skal ha <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>lende vandel. Sikringsleder har<br />
blant annet <strong>til</strong>gang <strong>til</strong> all informasjon i sårbarhetsvurderinger og sikringsplaner, og han/hun er<br />
bindeledd mell<strong>om</strong> havneanlegget og offentlige myndigheter og skip s<strong>om</strong> anløper havneanlegget. Den<br />
personen s<strong>om</strong> er utnevnt i havneanlegget s<strong>om</strong> sikringsleder må inneha enkelte personlige<br />
egenskaper for å kunne utøve denne rollen på en god måte. Personen må ha <strong>til</strong>lit, både innad i<br />
havnen/havneanlegget og overfor offentlige myndigheter. Sikringsleder må kunne håndtere<br />
fortrolige opplysninger på en <strong>til</strong>litsvekkende måte og han/hun må kunne utveksle fortrolig<br />
informasjon med <strong>Kystverket</strong>. Slik dagens regelverk er, kan hvem s<strong>om</strong> helst bli sikringsleder, noe s<strong>om</strong><br />
kan misbrukes av kriminelle.<br />
Det s<strong>til</strong>les krav <strong>til</strong> at PFSO må ha gjenn<strong>om</strong>ført og bestått PFSO-kurs. Det er et krav i ISPS-koden del A<br />
seksjon 18.1 at PFSO skal ha mottatt opplæring. I dagens <strong>forskrift</strong> har ikke dette kravet vært klart<br />
nok, og det er behov for å klargjøre hva seksjon 18.1 innebærer for havneanleggene.<br />
I <strong>til</strong>legg er det et krav <strong>om</strong> at sikringsleder må ha nødvendig k<strong>om</strong>petanse for å ivareta sine oppgaver<br />
etter <strong>forskrift</strong>en. I dette ligger et krav <strong>om</strong> at havneanlegget selv må vurdere hvilken k<strong>om</strong>petanse<br />
sikringsleder må ha for å utøve sine sikringsmessige oppgaver. I noen havneanlegg vil ikke et PFSOkurs<br />
være <strong>til</strong>strekkelig.<br />
5
Dagens ordning med godkjenning av PFSO vil falle bort, da det ikke er krav <strong>om</strong> dette i ISPS-koden.<br />
<strong>Kystverket</strong> skal imidlertid <strong>til</strong> enhver tid ha oppdaterte kontaktopplysninger for sikringsleder, jf. § 13.<br />
Om sikringsleder oppfyller kravene <strong>til</strong> vandel og k<strong>om</strong>petanse, vil bli undersøkt på <strong>Kystverket</strong>s <strong>til</strong>syn.<br />
§ 15. Godkjenning av kurs for sikringsledere<br />
Etter dagens ordning er det RSO’er og andre eksterne konsulenter s<strong>om</strong> holder kurs for sikringsledere<br />
og utarbeider det faglige innholdet på bakgrunn av ISPS-koden. Det s<strong>til</strong>les ikke krav <strong>til</strong> hvem s<strong>om</strong> kan<br />
holde kurs eller det nærmere innholdet i kurset. Dette fører <strong>til</strong> at <strong>Kystverket</strong> har liten kontroll med<br />
kvaliteten på kursene.<br />
Formålet med å godkjenne kurs og kursholdere er å sikre en større kontroll på innholdet i slike kurs.<br />
Vi vil på den måten påse at sikringsleder får den opplæringen s<strong>om</strong> kreves etter ISPS-koden. Dette<br />
mener vi vil bedre kvaliteten på arbeidet <strong>til</strong> sikringsleder, noe s<strong>om</strong> igjen vil føre <strong>til</strong> økt sikkerhet i<br />
havner og havneanlegg og dermed bedre ivareta formålet med ISPS-koden.<br />
Godkjenningen vil først og fremst være basert på innholdet i kurset, men også k<strong>om</strong>petansen <strong>til</strong><br />
kursholder vil bli vektlagt.<br />
§ 16. Sikringsavtale (Declaration of Security - DoS)<br />
<strong>Kystverket</strong>s utkast <strong>til</strong> bestemmelse <strong>om</strong> DoS er utformet med utgangspunkt i ISPS-koden kapittel 5. Vi<br />
har valgt å ta med en bestemmelse <strong>om</strong> DoS siden det i seksjon 5.1 sies at avtalestatene skal<br />
bestemme når det er behov for en sikringsavtale.<br />
Andre ledd bokstav c er ny. Denne er <strong>til</strong>føyd på grunn av forslaget <strong>om</strong> å innføre en<br />
unntaksbestemmelse fra kravet <strong>om</strong> å utarbeide en sikringsplan.<br />
Bokstav c i dagens <strong>forskrift</strong> § 34 er fjernet. Dette på grunn av at ISPS-koden del A kapittel 5 begrenser<br />
mulighetene <strong>til</strong> å inngå DoS, og en slik samlebestemmelse kan føre <strong>til</strong> et overforbruk av<br />
sikringsavtaler. Det er imidlertid tatt med en bestemmelse i nytt tredje ledd <strong>om</strong> at sikringsavtale kan<br />
inngås i andre <strong>til</strong>feller der det angis i havneanleggets sikringsplan.<br />
§ 17. Anløpsmelding <strong>til</strong> havneanlegg<br />
Denne bestemmelsen er ny i <strong>forskrift</strong>en. Det har tidligere vært henvist <strong>til</strong> implementeringen av<br />
forordningen, SOLAS og ISPS-koden i gjeldende havnesikrings<strong>forskrift</strong> § 5.<br />
En felles meldeplikt<strong>forskrift</strong> for <strong>Kystverket</strong> er under utarbeidelse, og ISPS-meldinger vil bli <strong>om</strong>fattet<br />
av den <strong>forskrift</strong>en. Dette gjelder både meldinger s<strong>om</strong> skal <strong>til</strong> myndighetene og de s<strong>om</strong> skal <strong>til</strong><br />
havnene. Det er usikkert når denne <strong>forskrift</strong>en skal tre i kraft, men det ser ut <strong>til</strong> at den skal sendes på<br />
høring i høst og tre i kraft <strong>om</strong>trent på samme tid s<strong>om</strong> <strong>forskrift</strong> <strong>om</strong> sikring av havner/havneanlegg.<br />
<strong>Kystverket</strong> krever melding med hjemmel i forordning 725/2004 art 6 og SOLAS kap XI-2 regel 9.2. Her<br />
er det spesifisert hvilke opplysninger s<strong>om</strong> skal gis <strong>til</strong> myndighetene. Men den er begrenset <strong>til</strong><br />
myndighetene, og gjelder ikke informasjon s<strong>om</strong> skal <strong>til</strong> havnene. Praksis i dag er at de fleste skip<br />
6
sender den samme informasjonen også <strong>til</strong> havnene, gjerne fordi de allerede har fylt ut Marsec doc<br />
0508 – og at det dermed er praktisk å sende dette skjemaet <strong>til</strong> havnene også.<br />
§ 18. Anløpsmelding <strong>til</strong> <strong>Kystverket</strong><br />
Direktiv 2010/65 innebærer en plikt for skipet <strong>til</strong> å melde elektronisk, og det må reguleres i<br />
<strong>forskrift</strong>en hvor de skal melde. Dette vil også reguleres i den felles meldeplikt<strong>forskrift</strong>en, og da antar<br />
vi at denne bestemmelsen blir overflødig. Ders<strong>om</strong> meldeplikt<strong>forskrift</strong>en blir sendt på høring i høst, vil<br />
denne bestemmelsen trolig fjernes før ikrafttredelse.<br />
§ 19. Adgangsbegrensede <strong>om</strong>råder<br />
Bestemmelsen er utfyllede i forhold <strong>til</strong> ISPS-koden og kravene <strong>til</strong> innhold i sikringsplan.<br />
Bestemmelsene presiserer blant annet konsekvensen av å motsette seg adgangskontroll.<br />
Med kontroll menes her at havnen <strong>til</strong> enhver tid skal vite hvem s<strong>om</strong> er inne på det<br />
adgangsbegrensede <strong>om</strong>rådet, og at gods s<strong>om</strong> skal inn på adgangsbegrenset <strong>om</strong>råde <strong>til</strong>svarer<br />
leveringsseddelen eller <strong>til</strong>svarende dokumentasjon for lasten, kontroll av forseglinger eller andre<br />
metoder for å hindre ulovlige inngrep når lasten k<strong>om</strong>mer <strong>til</strong> og lagres på det adgangsbegrensede<br />
<strong>om</strong>rådet, jf. ISPS- koden del B seksjon 16.32.<br />
§ 20. Gjenn<strong>om</strong>søking av bagasje, gods mv.<br />
Begrunnelse s<strong>om</strong> for § 19.<br />
§ 21. Visitasjon av personer<br />
Bestemmelsen er utfyllede i forhold <strong>til</strong> ISPS-koden og kravene <strong>til</strong> innhold i sikringsplan.<br />
Bestemmelsen gjelder adgangen <strong>til</strong> visitasjon av personer s<strong>om</strong> skal inn på adgangsbegrenset <strong>om</strong>råde<br />
i havneanlegget, og <strong>om</strong>fatter derfor noe mer enn ID-kontroll etter § 19.<br />
Det er beskrevet hva visitasjonen kan <strong>om</strong>fatte og hvordan visitasjonen skal foregå. Ut i fra formålet,<br />
s<strong>om</strong> er å lete etter gjenstander, kan ikke visitasjon gå lenger enn <strong>til</strong> en ytre undersøkelse av en<br />
persons klær og håndbagasje. Når formålet er å finne gjenstander, er det verken adgang <strong>til</strong> eller<br />
behov for å besiktige selve kroppen. Visitasjon begrenses derfor mot en mer <strong>om</strong>fattende<br />
kroppsvisitasjon s<strong>om</strong> også <strong>om</strong>fatter kroppsbesiktigelse.<br />
Visitasjon av personer er et forebyggende <strong>til</strong>tak, og det kreves derfor ikke at den s<strong>om</strong> visiteres kan<br />
mistenkes for å ha begått en straffbar handling. Det skal foretas stikkprøvekontroller med en<br />
frekvens s<strong>om</strong> fastsettes i sikringsplanen på bakgrunn av sårbarhetsvurderingen.<br />
§ 22. Varsling av sikringshendelser<br />
Se merknader <strong>til</strong> § 14 i <strong>forskrift</strong> <strong>om</strong> sikring av havner, jf. vedlegg 4.<br />
7
§ 23. Tilsyn<br />
Ingen materielle endringer i forhold <strong>til</strong> dagens <strong>forskrift</strong>, men det er gitt en generell <strong>til</strong>synshjemmel i<br />
stedet for å spesifisere hvilke type <strong>til</strong>syn <strong>Kystverket</strong> vil utføre. Direktivet s<strong>til</strong>ler krav <strong>om</strong> at vi skal ha et<br />
system for <strong>til</strong>strekkelig og regelmessig <strong>til</strong>syn. Hvordan <strong>til</strong>syn utføres vil kunne variere over tid og ut i<br />
fra hvilke objekt man fører <strong>til</strong>syn med, og vi mener derfor det er mest hensiktsmessig med en<br />
generell <strong>til</strong>synshjemmel.<br />
I henhold <strong>til</strong> havne- og farvannsloven bestemmer departementet hvem s<strong>om</strong> er <strong>til</strong>synsmyndighet<br />
etter loven. Ved å ta med en egen <strong>til</strong>synsbestemmelse i <strong>forskrift</strong>en fastsettes det at <strong>Kystverket</strong> er<br />
<strong>til</strong>synsmyndighet for denne <strong>forskrift</strong>.<br />
Forvaltningslovens saksbehandlingsregler gjelder ved enkeltvedtak og pålegg, og vi valgte derfor ikke<br />
å ha med egne bestemmelser <strong>om</strong> dette.<br />
§ 24. Administrative sanksjoner<br />
Viderefører dagens ordning, men det er presisert at forbud mot å forby skipstrafikk kun er<br />
midlertidig. Tilbaketrekking av godkjenning innebærer imidlertid at havneanlegget må søke <strong>om</strong><br />
godkjenning på ny.<br />
§ 25. Tvangsmulkt<br />
Dette er nytt i forhold <strong>til</strong> dagens <strong>forskrift</strong>. Muligheten <strong>til</strong> å fastsette tvangsmulkt ble hjemlet i den nye<br />
havne- og farvannsloven § 60. Det gis utfyllende og presiserende bestemmelse i <strong>forskrift</strong>en her. Det<br />
foreslås også gjenn<strong>om</strong> <strong>forskrift</strong>en her å delegere myndigheten <strong>til</strong> <strong>Kystverket</strong> å kunne frafalle<br />
tvangsmulkt.<br />
§ 26. Klage<br />
Tilsvarende bestemmelse s<strong>om</strong> i dagens <strong>forskrift</strong>.<br />
Ved klage gjelder reglene i forvaltningsloven.<br />
§ 27. Straff<br />
Straffebestemmelsen er hjemmels<strong>til</strong>passet <strong>til</strong> ny havne- og farvannslov, og utformingen er lik andre<br />
<strong>forskrift</strong>er etter havne- og farvannsloven.<br />
Straffeansvaret fremgår av havne- og farvannsloven § 62.<br />
8