NBLs årsberetning 2005 - NHO Mat og Drikke
NBLs årsberetning 2005 - NHO Mat og Drikke
NBLs årsberetning 2005 - NHO Mat og Drikke
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Næringsmiddelbedriftenes<br />
Landsforening<br />
Årsberetning<br />
<strong>2005</strong>
Innhold<br />
Styrets beretning................................................................ 3<br />
Næringspolitikk................................................................. 5<br />
Handelspolitikk................................................................. 7<br />
<strong>Mat</strong>politikk....................................................................... 8<br />
Arbeidsgiverservice <strong>og</strong> lønnsforhandlinger......................... 9<br />
Helse, miljø <strong>og</strong> sikkerhet (HMS)....................................... 10<br />
Rekruttering <strong>og</strong> kompetanse.............................................. 12<br />
FoU .................................................................................. 13<br />
Emballasje......................................................................... 15<br />
Organisasjonen.................................................................. 16<br />
<strong>NBLs</strong> styre......................................................................... 19<br />
<strong>NBLs</strong> administrasjon......................................................... 20<br />
Medlemmer i <strong>NBLs</strong> fagutvalg............................................ 22<br />
Regnskap........................................................................... 24<br />
Revisjonsberetning............................................................ 26<br />
2
Styrets beretning<br />
Formålet til Næringsmiddelbedriftenes Landsforening er å<br />
ivareta medlemsbedriftenes felles interesser <strong>og</strong> virke for at<br />
medlemsbedriftene får rammebetingelser <strong>og</strong> arbeidsvilkår<br />
som styrker deres konkurranseevne <strong>og</strong> lønnsomhet <strong>og</strong> gir<br />
grunnlag for varig verdiskaping <strong>og</strong> gode <strong>og</strong> sikre arbeidsplasser.<br />
Styret i NBL mener at det er av avgjørende betydning for<br />
en positiv utvikling av det norske samfunn at vi kan opprettholde<br />
en variert industri i Norge, inklusive næringsmiddelindustrien.<br />
Da er det gledelig at vår nasjonale økonomi<br />
er solid, men det er bekymringsfullt at rammebetingelsene<br />
for å opprettholde et verdiskapende næringsliv ikke blir<br />
lagt bedre til rette.<br />
Mesteparten av produktene til <strong>NBLs</strong> medlemsbedrifter er<br />
konkurranseutsatt. Det importeres nærings <strong>og</strong> nytelsesmidler<br />
til Norge for over 18 milliarder kroner. Rammebetingelsene<br />
<strong>og</strong> tilgangen til andre markeder må være gode<br />
nok for å forsvare investeringer i arbeidsplasser i Norge.<br />
Det gjelder rente <strong>og</strong> valutapolitikken, skatte <strong>og</strong> avgiftsregler,<br />
toll <strong>og</strong> råvarepriser.<br />
I <strong>2005</strong> har styret lagt vekt på at <strong>NBLs</strong> ressurser primært<br />
skulle brukes på området næringspolitikk med spesiell vekt<br />
på lavere råvarepriser, matpolitikk <strong>og</strong> utvikling av lønns<br />
<strong>og</strong> arbeidsvilkår på linje med Norges viktigste handelspartnere.<br />
NBL har i <strong>2005</strong> argumentert overfor landets politiske ledelse<br />
for stabile <strong>og</strong> konkurransedyktige rammebetingelser.<br />
NBL har fått gjennomslag i Soria Moria erklæringen om<br />
behovet for en helhetlig gjennomgang av de norske særavgiftene.<br />
Det er positivt. Nå gjenstår det å se om regjeringen<br />
følger opp med en invitasjon til næringsmiddelindustrien<br />
om å delta i et slikt utredningsarbeid.<br />
Næringsmiddelindustrien i Norge taper markedsandeler<br />
<strong>og</strong> flere medlemsbedrifter flytter deler av produksjonen ut<br />
av landet for så å importere varer til Norge. Dette er etter<br />
styrets mening en uheldig utvikling. Ikke bare fordi næringsmiddelindustrien<br />
taper arbeidsplasser, men <strong>og</strong>så fordi<br />
Norge er avhengig av et variert <strong>og</strong> sammensatt næringsliv<br />
for å opprettholde verdiskapingen i fremtiden. Økende<br />
import av bakervarer er ett eksempel på at det gradvis blir<br />
mindre attraktivt å produsere i Norge fremfor å importere<br />
tilsvarende produkter fra utlandet.<br />
Stortinget vedtok i statsbudsjettet for 2006 skatteskjerpelser.<br />
En vesentlig del må bæres av næringslivet <strong>og</strong> vil få<br />
konsekvenser for sysselsettingen. Skjerpet dobbeltbeskatning<br />
av utbytte <strong>og</strong> økt formueskatt på arbeidende kapital<br />
vil gjøre det vanskeligere å skaffe kapital til investeringer<br />
i næringsmiddelindustrien. Dette har NBL gitt klart uttrykk<br />
for er uheldig.<br />
Styret i NBL har <strong>og</strong>så vært opptatt av de høye avgiftene på<br />
alkohol, som rammer omsetningen av øl, vin <strong>og</strong> brennevin<br />
<strong>og</strong> fører til høy grensehandel, smugling <strong>og</strong> tap av norske<br />
arbeidsplasser. På sikt mener styret i NBL at avgiftsnivået i<br />
Norge må harmoniseres med nivået til våre nærmeste naboland,<br />
Sverige <strong>og</strong> Danmark. Et annet område som NBL<br />
har brukt mye ressurser på i <strong>2005</strong> er arbeidet med å legge<br />
forholdene til rette for rettferdig konkurranse mellom<br />
TINE <strong>og</strong> andre bedrifter som bruker melk som råstoff.<br />
WTO forhandlingene var i fokus i store deler av <strong>2005</strong>.<br />
<strong>NBLs</strong> styre mener det er viktig med regler som regulerer<br />
verdenshandelen, ikke minst for et lite land som Norge.<br />
Styret mener det er nødvendig å gjøre noen strukturelle<br />
grep på jordbrukssektoren slik at norske råvarepriser på<br />
sikt kan reduseres ned mot EUnivå. Det er <strong>og</strong>så viktig å<br />
opprettholde en spredt bosetting <strong>og</strong> variert landbruk i hele<br />
landet, men dette må finansieres på andre måter enn høye<br />
råvarepriser.<br />
NBL har i <strong>2005</strong> brukt mye tid på å følge utviklingen av<br />
EUs regelverk på matområdet. Styret legger vekt på at NBL<br />
skal være godt orientert om, <strong>og</strong> i den grad det er mulig,<br />
påvirke arbeidet i EU gjennom deltagelse i internasjonale<br />
organisasjoner. Dette er av stor betydning for medlemsbedriftene,<br />
fordi NBL da kan formidle kunnskap om hvilke<br />
krav bedriftene vil møte når forordninger <strong>og</strong> forskrifter<br />
skal implementeres i Norge en gang i fremtiden.<br />
Ernæringsdebatten har pågått kontinuerlig i hele <strong>2005</strong>.<br />
Styret vil uttrykke tilfredshet med at <strong>NBLs</strong> administrasjon<br />
ved en rekke anledninger har representert medlemsbedriftene<br />
i media <strong>og</strong> fokusert på det betydelige utviklingsarbeidet<br />
medlemsbedriftene har gjort for å kunne tilby forbrukerne<br />
muligheter til å velge produkter med redusert, eller<br />
helt uten, sukker <strong>og</strong> fett. Styret mener at dette er et godt<br />
eksempel på nytteverdien av å ha en felles organisasjon<br />
som kan representere fellesskapet.<br />
Tariffoppgjøret <strong>2005</strong> var et mellomoppgjør. Med et relativt<br />
lavt generelt tillegg (kr. 1, per time) til alle <strong>NBLs</strong><br />
overenskomstområder, samt moderate lokale tillegg, vil<br />
lønnsutviklingen i næringsmiddelindustrien stort sett være<br />
i samsvar med lønnsutviklingen hos Norges viktigste han
delspartnere. Lønnsutviklingen er en av flere faktorer som<br />
påvirker næringsmiddelindustriens nåværende <strong>og</strong> fremtidige<br />
konkurranseevne. Styret mener derfor at en moderat<br />
lønnsutvikling, på linje med, eller helst lavere enn våre viktigste<br />
handelspartnere, er avgjørende for opprettholdelse<br />
av arbeidsplasser i næringsmiddelindustrien i Norge.<br />
Næringsmiddelindustrien har erfaringsmessig et forholdsvis<br />
høyt sykefravær. Det er derfor gledelig at sykefraværet<br />
i <strong>NBLs</strong> medlemsbedrifter har gått ned med 20 % siden<br />
arbeidet med inkluderende arbeidsliv startet i 2001. Det<br />
er i samsvar med målsettingen. Ved årsskiftet arbeidet 64,3<br />
% av de ansatte i medlemsbedrifter med IA avtale, mens<br />
målet var 80 %. På dette området har NBL fortsatt en utfordring.<br />
NBL har, på grunn av den nye utdanningsreformen som<br />
trer i kraft høsten 2006, utviklet nytt rekrutteringsmateriell<br />
som er i samsvar med nye fag <strong>og</strong> utdanningsbetegnelser.<br />
<strong>2005</strong> ble <strong>og</strong>så året da NBL medvirket til en effektivisering<br />
av arbeidet med å samle inn brukt emballasje ved at selskapene<br />
Norsk Returkartong AS <strong>og</strong> Plastretur AS flyttet alle<br />
sine aktiviteter til et nytt selskap – Emballasjeretur AS.<br />
Oslo, 9. februar 2006<br />
Håkon Mageli<br />
Styreleder<br />
Antall ansatte i medlemsbedriftene er redusert de senere år,<br />
<strong>og</strong> styret mener det er lite sannsynlig at denne trenden vil<br />
snu. <strong>NBLs</strong> medlemskontingent er regnet på grunnlag av<br />
bedriftenes lønnsutbetaling. Det betyr at styret forventer<br />
at medlemskontingenten vil bli noe redusert i de kommende<br />
år. For å kunne opprettholde <strong>og</strong> helst styrke <strong>NBLs</strong><br />
arbeid på de prioriterte områdene, har styret fremmet forslag<br />
overfor <strong>NBLs</strong> generalforsamling 22. mars 2006 om at<br />
medlemskontingenten økes fra <strong>og</strong> med 2007.<br />
Årsregnskapet for NBL er for <strong>2005</strong> gjort opp med et overskudd<br />
på kr. 782.000,. Styret anbefaler at overskuddet<br />
overføres til egenkapitalen. Styret vil understreke at det<br />
positive resultatet først <strong>og</strong> fremst skyldes ekstraordinære<br />
inntekter fra Opplysnings <strong>og</strong> utviklingsfondet <strong>og</strong> finansinntekter,<br />
som ikke kan påregnes i fremtiden.<br />
NBL har kontor i Oslo <strong>og</strong> hadde per 31.12.<strong>2005</strong> 21 ansatte,<br />
12 menn <strong>og</strong> 9 kvinner. 3 personer slutter per 31.12.<strong>2005</strong>,<br />
slik at <strong>NBLs</strong> administrasjon per 1.1.2006 består av 18 ansatte.<br />
Arbeidsmiljøet vurderes som godt <strong>og</strong> virksomheten<br />
forurenser ikke.<br />
Otto Geheb Lise Bergan Jan Bodd<br />
Nestleder<br />
Dag Swanstrøm Peter Wesenberg Jan Robert Kvam<br />
Hans Jacob Randgaard Garman Bore Knut G. Heje<br />
Knut Maroni<br />
Adm. direktør
Næringspolitikk<br />
Innledning<br />
Det meste av norsk næringsmiddelindustri er konkurranseutsatt.<br />
Det importeres nærings <strong>og</strong> nytelsesmidler<br />
for over 18 mrd. kroner. Rammebetingelsene <strong>og</strong> tilgangen<br />
til andre markeder, må være gode nok til å forsvare<br />
investeringer i arbeidsplasser i Norge. Det gjelder både<br />
rente <strong>og</strong> valutakurser, skatte <strong>og</strong> avgiftsregler, toll<br />
<strong>og</strong> råvarepriser.<br />
Jordbruksoppgjøret <strong>2005</strong><br />
I en råvareintensiv næring betyr prisene på råvarene<br />
<strong>og</strong> utviklingen av disse sammenlignet med konkurrentlandene<br />
mye i forhold til konkurransekraft. Industrien<br />
opplever at markedene blir mer åpne <strong>og</strong> konkurransen<br />
øker. Midtveisgjennomgangen av EUs landbrukspolitikk,<br />
CAP, konkluderte med bedret forutsigbarhet <strong>og</strong><br />
tilrettelegging for økt konkurransekraft, <strong>og</strong> forhandlingene<br />
i WTO vil, selv om fremgangen ikke var veldig stor<br />
i Hong Kong, innebære betydelig endringer for norsk<br />
landbrukspolitikk.<br />
<strong>NBLs</strong> anbefaling til myndighetene foran jordbruksoppgjøret<br />
<strong>2005</strong>, var en fortsatt reform av norsk jordbrukspolitikk<br />
med siktemål å legge til rette for bedre bærekraftig<br />
næringsvirksomhet i Norge.<br />
NBL fremholdt at årets hovedprioritering burde være å<br />
redusere råvareprisene. Regjeringen må være beredt til å<br />
kunne øke <strong>og</strong> målstyre budsjettoverføringene til norsk<br />
jordbruk i den omstillingsfasen som man nå går inn i.<br />
Prisforskjellene på jordbruksråvarer mellom Norge <strong>og</strong><br />
EU må bli redusert. Markedsordningene er vesentlige<br />
for å sikre kombinasjonen av bondens sikkerhet for avsetning<br />
til en gjennomsnittlig høy pris, <strong>og</strong> konkurransedyktig<br />
råvarepris til industrien. NBL advarte mot endringer<br />
i markedsordningene uten en ordentlig vurdering<br />
av de samlede virkningene, <strong>og</strong> spesielt virkningene for<br />
industriens konkurranseevne.<br />
Resultatet av forhandlingene ble en økning i inntektsrammen<br />
på 450 mill. kr. Dette tilsvarte en inntekstvekst<br />
på om lag 5 % eller ca. 7.000 kr. per årsverk. Bevilgningene<br />
over statsbudsjettet ble økt med 190 mill. kr., mens<br />
målprisene ble økt med 260 mill. kr.<br />
5<br />
NBL mener at å øke målprisene svekker konkurransekraften<br />
til norsk jordbruks <strong>og</strong> næringsmiddelindustri.<br />
Landbruks <strong>og</strong> matdepartementet har tidligere signalisert<br />
hvilke reformer som det er helt nødvendig å gjennomføre<br />
i landbruket. Det var derfor skuffende at dette<br />
nesten ikke syntes i resultatene.<br />
Markedsordningene<br />
Markedsordningene for korn, melk <strong>og</strong> kjøtt er vesentlige<br />
ordninger for å sikre konkurransedyktige råvarepriser<br />
til industrien, <strong>og</strong> at bonden får solgt sine varer til en<br />
gjennomsnittlig høy pris.<br />
Korn<br />
Markedsordningen for korn synes nå å funksjonere bedre,<br />
selv om man har utfordringer knyttet til en større<br />
produksjon av norsk mathvete enn det markedet kan<br />
absorbere.<br />
Reduksjonen i det såkalte matkorntilskuddet, har medført<br />
at melprisene har gått opp, selv om målprisen på<br />
korn har gått ned. I <strong>2005</strong> dekoblet man dette tilskuddet<br />
fra tollinntektene. Det mener NBL var positivt.<br />
Under årets jordbruksforhandlinger ble partene enige<br />
om å avvikle det såkalte termintillegget for korn som et<br />
separat statlig fastsatt element, <strong>og</strong> i stedet øke målprisen<br />
tilsvarende gjennomsnittseffekten av termintillegget for<br />
kornprodusentene. NBL var kritisk til hvordan dette tillegget<br />
ble erstattet, idet det ga en merkompensasjon på<br />
1,56 øre/kg. matkorn. Dette bidro til å øke kostnadene<br />
for påfølgende ledd i verdikjeden.<br />
Melk<br />
I <strong>NBLs</strong> innspill til jordbruksoppgjøret i <strong>2005</strong>, sa NBL<br />
følgende om markedsordningen for melk:<br />
”Å få til en virksom konkurranse på like vilkår i et regulert<br />
regime stiller strenge krav til utforming <strong>og</strong> oppfølging<br />
av regelverket. NBL kan ikke se at konkurranse<br />
på like vilkår vil bli mulig uten fortsatt etterkontroll <strong>og</strong><br />
etterregning. NBL mener dessuten at det er nødvendig<br />
å fjerne avkastningen av TINEs kapital fra målprisen<br />
gjennom en teknisk justering uten inntektsvirkning”.
<strong>NBLs</strong> siktemål har hele tiden vært helt klart:<br />
• sikre konkurransedyktige råvarer til RÅKindustrien<br />
• sikre bonden en gjennomsnittlig høy pris for melken<br />
• sikre like konkurransevilkår i meierimarkedet<br />
Det er skuffende at departementet ikke har tatt hensyn<br />
til hva NBL har hatt å si i saken. Året ble avsluttet med<br />
at departementet sendte på høring et notat med en rekke<br />
uavklarte spørsmål, <strong>og</strong> med problematiske løsninger<br />
for alle aktører i markedet, inkludert melkekjøpende<br />
industri. I siste liten utsatte Regjeringen fjerningen av<br />
etterkontrollen <strong>og</strong> en del andre elementer som ble foreslått<br />
fra 1. januar 2006.<br />
Kjøtt<br />
Markedsordningen for kjøtt har lenge funksjonert ganske<br />
tilfredsstillende, sett fra industriens side. Men <strong>og</strong>så<br />
denne markedsordningen har iboende konkurranseulemper<br />
for privat kjøttbransje. Det har ikke skjedd vesentlige<br />
endringer i ordningen i <strong>2005</strong>.<br />
Statsbudsjettet 200<br />
NBL mente at et konjunkturnøytralt budsjett var en<br />
forutsetning for å unngå høyere renter <strong>og</strong> høyere kronekurs.<br />
NBL registrerte at man i budsjettet <strong>2005</strong> la opp til<br />
å bruke vesentlig mer penger enn handlingsregelen skulle<br />
tilsi. NBL var kritisk til den sterke veksten det ble lagt<br />
opp til i kommunesektoren. I dagens arbeidsmarked vil<br />
milliardbevilgningene til kommunene høyst sannsynlig<br />
få konsekvenser for rente <strong>og</strong> kronekurs.<br />
Regjeringen har lagt opp til skatteskjerpelser. En vesentlig<br />
del må bæres av næringslivet <strong>og</strong> vil få konsekvenser<br />
for sysselsettingen. Skjerpet dobbeltbeskatning av utbytte<br />
<strong>og</strong> økt formuesskatt på arbeidende kapital vil gjøre<br />
det vanskeligere å skaffe risikovillig kapital, ikke minst<br />
til nyskaping. At <strong>og</strong>så aksjerabatten reduseres, bidrar ytterligere<br />
i negativ retning.<br />
NBL er skuffet over at sjokoladeavgiften ikke ble fjernet<br />
slik Bondevik IIregjeringen foreslo.<br />
En heving av matmomsen med 2 prosentpoeng vil få<br />
konsekvenser for grensehandelen. Det hadde vært naturlig<br />
å benytte disse ekstra midlene til å redusere grensehandelsfremmende<br />
<strong>og</strong> konkurransevridene avgifter.<br />
NBL mener det er uheldig å forlenge arbeidsgiverperioden<br />
ved permitteringer. Dette skaper mindre fleksibilitet<br />
i bedrifter som i kortere perioder må redusere driften<br />
<strong>og</strong> vil bidra til at bedriftene i større grad enn tidligere vil<br />
benytte seg av innleide arbeidstakere.<br />
Forskningsbudsjettet er skuffende <strong>og</strong> vitner ikke om vilje<br />
til forskning. Selv om kuttene er forholdsvis små for<br />
2006 vil de ha vesentlig betydning for tiden fremover.<br />
Avgiftspolitikk<br />
Næringsmiddelindustrien generer over 19 milliarder<br />
kroner i avgifter i 2004. En vesentlig del av avgiftene<br />
er lagt på øl, vin, brennevin, tobakk <strong>og</strong> sjokolade. Det<br />
høye avgiftsnivået på disse produktene er en medvirkende<br />
årsak til den store grensehandelen. NBL har i <strong>2005</strong><br />
arbeidet målrettet for å få til en bred gjennomgang av<br />
avgifter <strong>og</strong> gebyrer, med sikte på å etablere en helhetlig<br />
avgiftspolitikk. I forbindelse med behandlingen av<br />
revidert nasjonalbudsjett for <strong>2005</strong>, ønsket et flertall i<br />
Finanskomitéen en gjennomgang av avgiftene. I Stortinget<br />
stemte SV i mot sammen med Regjeringen <strong>og</strong><br />
hindret dermed et vedtak.<br />
Regjeringen har i Soria Moriaerklæringen slått fast at<br />
den ønsker en helhetlig gjennomgang av avgiftsstrukturen.<br />
NBL arbeidet i <strong>2005</strong> for at dette skal skje i et utvalg<br />
der <strong>og</strong>så næringsaktørene er representert. Det vil ventelig<br />
foreligge et utspill fra Finansdepartementet i løpet av<br />
første kvartal 2006.<br />
Medlemskap i CIAA<br />
NBL er medlem av EUs organisasjon for mat <strong>og</strong> drikkeindustri.<br />
Målsettingen for NBL med medlemsskap i<br />
CIAA er :<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
oversikt over utvikling av rammevilkår i EU<br />
mulighet for påvirkning av regelverk i EU (Særlig<br />
innenfor rammevilkår som er EØSrelevant)<br />
bedre forutsigbarhet <strong>og</strong> dermed bedre tid til forberedelse<br />
for implementering av nytt regelverk.<br />
innsikt i jordbruks <strong>og</strong> handelspolitiske posisjoner.<br />
Dette gir grunnlag for påvirkning av norsk politikk.<br />
I <strong>2005</strong> har NBL deltatt i komitéen for jordbruks <strong>og</strong><br />
handelspolitikk <strong>og</strong> komitéen for mat <strong>og</strong> forbrukerpolitikk.<br />
NBL deltok i komitéarbeidet med både representanter<br />
fra medlemsbedriftene <strong>og</strong> sekretariatet.<br />
BIAC<br />
The Business and Industry Advisory Committee BIAC<br />
er næringslivets representant i forhold til OECD.<br />
NBL har i <strong>2005</strong> deltatt i BIACs komite for jordbrukspolitikk.<br />
Komiteens mål er å gi innspill til OECD på<br />
jordbrukspolitiske problemstillinger fra et industrielt<br />
ståsted. Gjennom arbeidet i komiteen, som i hovedsak<br />
skjer ved bruk av email, forsøker man å bedre forståelsen<br />
for næringsmiddelindustriens behov, <strong>og</strong> krav til<br />
jordbrukspolitikken i de ulike medlemsland.
Handelspolitikk<br />
EØS-avtalen<br />
Protokoll til EØS-avtalen<br />
Protokoll 3 omhandler handelen med bearbeidede jordbruksprodukter.<br />
Avtalen utjevner ikke lenger ulike råvarepriser<br />
som følge av ulik landbrukspolitikk. Dette gir<br />
en sterk internasjonal konkurranse i Norge. Importen av<br />
matvarer økte sterkt <strong>og</strong>så i <strong>2005</strong>, <strong>og</strong> har passert 18 milliarder<br />
kroner. Importen av RÅKvarer har den sterkeste<br />
økningen. Norske bedrifter opplever at det er vanskelig<br />
å erstatte tapte markedsandeler hjemme med eksport til<br />
EU. Protokoll 3avtalen oppleves på flere områder som<br />
en barriere mot varer fra Norge.<br />
Artikkel 9 til EØS-avtalen<br />
I EØSavtalens Artikkel 19 har EU <strong>og</strong> EFTA blitt enige<br />
om hvert annet år å gjennomgå betingelsene for handel<br />
mellom partene med basis landbruksprodukter. Selv om<br />
det har vært noen kontakter mellom partene om avtalen<br />
i <strong>2005</strong>, har det ikke vært reelle forhandlinger om utvidelser.<br />
Verdens handelsorganisasjon – WTO<br />
NBL har deltatt i utredningsarbeider knyttet til både<br />
tollkvoter <strong>og</strong> sårbarhetsanalyser knyttet til tollvern. På<br />
bakgrunn av disse analysene, har NBL i <strong>2005</strong> gitt innspill<br />
til myndighetene.<br />
Arbeidet med WTO nådde sitt toppunkt i forbindelse<br />
med ministerkonferansen i Hong Kong. Målet for selve<br />
konferansen var kraftig nedjustert for å hindre sammenbrudd.<br />
Erklæringen fra Hong Kong viser at mye arbeid<br />
gjenstår til 2006. Det viktigste er knyttet til modaliteter<br />
på jordbruk <strong>og</strong> markedsadgangsforhandlingene på<br />
industrivarer. I tillegg gjenstår det mye avklaringer på<br />
tjenesteforhandlingene. Det er derfor håp, men ingen<br />
selvfølgelighet, at man skal klare å bli ferdig innen utløpet<br />
av 2006.<br />
Når det gjelder markedsadgang for industrivarer inkludert<br />
fisk NAMA er status at man skal kutte mer i<br />
høye tollsatser. En slik tilnærming er i pakt med norske<br />
interesser. Det åpnes for fleksible kutt. Det innebærer at<br />
enkelte land Uland kan forplikte seg på lavere kutt<br />
enn Iland.<br />
Det er positivt at de samme datoer som er fastsatt for<br />
landbruk med tanke på modaliteter <strong>og</strong> fremdrift <strong>og</strong>så<br />
skal gjelde på dette området. Det er laget en paragraf<br />
som kobler forhandlingene på landbruk <strong>og</strong> industrivarer.<br />
Internstøtte<br />
Det er enighet om å dele støtten inn i tre ”bånd”. Når<br />
det gjelder ”blå boks” skal det etableres disipliner. Det<br />
tolkes slik at denne type støtte er sterkere forankret.<br />
Eksportsubsidier<br />
Sluttdato for eksportsubsidier er satt til 2013. Tyngdepunktet<br />
av kutt skal komme tidlig i implementeringsperioden.<br />
Sluttdatoen forutsetter at alle former for eksportsubsidier<br />
blir omfattet.<br />
Markedsadgang<br />
Teksten fra Hong Kong er ikke omfattende på dette området.<br />
Det ble imidlertid enighet om å dele tollsatsene<br />
inn i fire. De høyeste satsene skal kuttes mest. Teksten<br />
legitimerer sensitive produkter på en tilfredsstillende<br />
måte for Norge. Teksten sier ikke noe om tak på tollsatser.<br />
Fremdrift<br />
Modaliteter skal være på plass innen 30. april 2006.<br />
Videre fremdriftsplan skal være på plass innen 31. juli<br />
2006.<br />
Tollordninger - Utenlands bearbeiding<br />
Ett av virkemidlene norske myndigheter har for å gi<br />
industrien en bedret konkurransesituasjon, er de såkalte<br />
tollordningene; innenlands bearbeiding, tollager<br />
D, ”drawback” <strong>og</strong> utenlands bearbeiding. Den siste av<br />
disse, utenlands bearbeiding, innebærer å sende en vare<br />
ut av Norge for bearbeiding, eventuelt <strong>og</strong>så for tilsetting<br />
av nye råvarer før eller under bearbeidingen, før ferdigvaren<br />
tas hjem igjen. Ordningen har eksistert i mange<br />
år, <strong>og</strong> innebar at man betalte 8 % toll på tilsatt vare,<br />
bearbeiding <strong>og</strong> frakt.<br />
I 2004 ble ordningen sterkt fokusert, <strong>og</strong> flere bedrifter<br />
utnyttet ordningen langt ut over det som var intensjonen<br />
med ordningen. I desember 2004 ble utkast til ny<br />
ordning sendt på høring. NBL hadde en del synspunkter<br />
som det ble tatt hensyn til. Ordningen ble justert i<br />
<strong>2005</strong> <strong>og</strong> praktiseres nå, etter <strong>NBLs</strong> oppfatning, delvis<br />
tilfredsstillende.
<strong>Mat</strong>politikk<br />
Ernæringspolitikk<br />
Sosial <strong>og</strong> helsedirektoratet har utarbeidet norske anbefalinger<br />
for ernæring <strong>og</strong> fysisk aktivitet. På grunnlag av<br />
rammene som ble lagt i 2004 for <strong>NBLs</strong> ernæringspolitiske<br />
engasjement, utarbeidet NBL i <strong>2005</strong> et posisjonspapir<br />
om ernæring <strong>og</strong> helse.<br />
Det er sterk fokus på markedsføring av mat, spesielt til<br />
barn, både i Norge <strong>og</strong> utlandet. <strong>NBLs</strong> styre drøftet saken<br />
flere ganger i <strong>2005</strong> <strong>og</strong> vil ta en avgjørelse i begynnelsen<br />
av 2006 om <strong>NBLs</strong> styre skal anbefale medlemsbedriftene<br />
å følge konkrete<br />
retningslinjer<br />
for markedsføring<br />
av mat.<br />
NBL har ledet et<br />
prosjekt på brødmerking<br />
<strong>og</strong> blitt eier<br />
av merkeordningen<br />
”Brødskala’n”, som<br />
på en enkel måte<br />
forteller forbrukerne<br />
hvor grovt brødet<br />
er. Store deler<br />
av bakerbransjen<br />
har i <strong>2005</strong> skrevet<br />
kontrakt om bruk<br />
av merkene. 2006<br />
blir første driftsår<br />
for ordningen.<br />
Nytt hygieneregelverk <strong>og</strong> <strong>Mat</strong>tilsynet<br />
EU har i <strong>2005</strong> vedtatt en rekke forordninger knyttet<br />
til hygiene som skal inn i EØSavtalen. Disse forordningene<br />
vil bli gjort til forskrifter, som skal hjemles i<br />
<strong>Mat</strong>loven. Både <strong>Mat</strong>loven <strong>og</strong> EUs nye regelverk setter<br />
krav til at bedriftene skal ha dokumenterbare kvalitetssikringssystemer,<br />
inklusive HACCP, på plass. NBL deltok<br />
i <strong>2005</strong> aktivt i høringsprosessen. Det er et visst nasjonalt<br />
handlingsrom i det nye regelverket, bl.a. gjelder<br />
dette krav til temperaturer i matproduksjonen. NBL har<br />
arbeidet for at bedriftene skal få et større handlingsrom<br />
enn i gjeldende regelverk.<br />
NBL er medlem i <strong>Mat</strong>tilsynets kontaktutvalg <strong>og</strong> sitter<br />
i pr<strong>og</strong>ramutvalget som planlegger møtene i utvalget. I<br />
<strong>2005</strong> har NBL blant annet hatt dial<strong>og</strong> med <strong>Mat</strong>tilsynet<br />
om internasjonalt arbeid, spesielt knyttet til EUregelverk<br />
under utvikling. NBL konstaterer at tilsynet fortsatt<br />
ikke fungerer helt i samsvar med de føringer som<br />
regjering <strong>og</strong> Storting har lagt. Under behandlingen av<br />
Statsbudsjettet for 2006 ble det vedtatt en 6 % reduksjon<br />
av matproduksjonsavgiftene. Den nye regjeringen<br />
vil at <strong>Mat</strong>tilsynet i større grad skal finansieres av offentlige<br />
midler med bakgrunn i at det oppfyller en offentlig<br />
kontrollfunksjon.<br />
Internasjonalt engasjement<br />
EUs matpolitikk, inklusive ernæringspolitikken, er viktig<br />
for Norge. I denne ligger <strong>og</strong>så alt regelverket på matområdet,<br />
der det aller meste er omfattet av EØSavtalen.<br />
<strong>NBLs</strong> deltakelse i ”Food and Consumer Policy Committee”<br />
i CIAA er viktig i forhold til å følge utviklingen i<br />
EU på det matpolitiske området <strong>og</strong> skaper bedre grunnlag<br />
for påvirkning av utviklingen her hjemme.<br />
Codex Alimentarius utvikler blant annet standarder<br />
for næringsmiddelområdet <strong>og</strong> ”eies” av FN. Organisasjonen<br />
har fått større betydning som standardsettende<br />
organ gjennom WTO. EU legger stor vekt på Codex<br />
Alimentarius i sitt arbeid <strong>og</strong> dette får vesentlig betydning<br />
for regelverksutviklingen i EU. NBL har i år vært<br />
del av den norske delegasjonen på møte i merkekomitéen,<br />
i komitéen for tilsetningsstoffer <strong>og</strong> kontaminanter<br />
<strong>og</strong> ernæringskomiéen. Det var i <strong>2005</strong> første gang NBL<br />
deltok i ernæringskomiéen. Denne komitéen er svært<br />
viktig for Codex Alimentarius når det gjelder standarder<br />
med ernæringspolitiske konsekvenser.<br />
GMO<br />
EUs nye regelverk trådde i kraft i april 2004. Dette regelverket<br />
er fortsatt ikke innlemmet i EØSavtalen. NBL<br />
la i 2004 press på myndighetene for å få til en harmonisering.<br />
Vi fikk i <strong>2005</strong> en midlertidig nasjonal løsning<br />
med endringer i det norske regelverket som langt på vei<br />
implementerer EUs bestemmelser på området. Dette er<br />
tilfredsstillende, men det gjenstår utfordringer knyttet<br />
til krav til dokumentasjon ved handel. I forhandlingene<br />
med EU vil prosedyrer for godkjenning av genmodifisert<br />
mat <strong>og</strong> fôr stå sentralt.
Arbeidsgiverservice <strong>og</strong><br />
lønnsforhandlinger<br />
Innledning<br />
Det overordnede mål for arbeidet er å legge forholdene<br />
til rette for at medlemsbedriftene skal ha rammebetingelser<br />
innen lønns <strong>og</strong> arbeidsvilkår som er på linje<br />
med, <strong>og</strong> helst bedre enn, våre konkurrenter. Dette betyr<br />
påvirkning av de tariffpolitiske mål som utformes<br />
av <strong>NHO</strong>, aktiv deltagelse i tarifforhandlinger <strong>og</strong> påvirkning<br />
av offentlige myndigheter når det gjelder utforming<br />
av regelverk.<br />
Videre innebærer det et aktivt engasjement i gjennomføringen<br />
av <strong>NHO</strong>s Arbeidsgiverpolitiske pr<strong>og</strong>ram. Dette<br />
gjelder særlig tre områder; større lokal avtalefrihet ved å<br />
gjøre tariffavtalene mer rammepregede, redusere bruken<br />
av lavlønnstillegg/garantitillegg i de sentrale tariffoppgjør<br />
<strong>og</strong> lengre tariffperioder for å skape større forutsigbarhet<br />
for bedriftene.<br />
Tariffoppgjøret<br />
Tariffoppgjøret i <strong>2005</strong> var et mellomoppgjør. Resultatet<br />
ble fastsatt etter forhandlinger mellom LO <strong>og</strong> <strong>NHO</strong>.<br />
NBL var representert i forhandlingene.<br />
For <strong>NBLs</strong> medlemmer ble resultatet kr. 1, per time i<br />
generelt tillegg innen alle overenskomstområder.<br />
Funksjonæroppgjør<br />
I et mellomoppgjør gjennomføres ikke sentrale forhandlinger<br />
med funksjonærorganisasjonene utenfor LO. Når<br />
det gjelder Handel <strong>og</strong> Kontor er Standardoverenskomstens<br />
garantisatser økt med kr. 2, per time, mens Butikkoverenskomstens<br />
satser er hevet med det generelle<br />
tillegget på kr. 1, per time.<br />
Norges Funksjonærforbund (NOFU) har i <strong>2005</strong> brakt<br />
flere lokale tvister inn til sentral behandling. Sakene er<br />
fortsatt ikke endelig avgjort, men ingen av <strong>NBLs</strong> medlemsbedrifter<br />
må møte i den Rådgivende Nemnd.<br />
9<br />
Konferanser<br />
Det har vært arrangert to tariffkonferanser i <strong>2005</strong> i samarbeid<br />
med Kjøttindustriens Fellesforening (KIFF) <strong>og</strong><br />
Fiskeri <strong>og</strong> Havbruksnæringens Landsforening (FHL)<br />
i henholdsvis mai <strong>og</strong> november. Deltagelsen fra medlemsbedriftene<br />
var god.<br />
Hovedtema for konferansen i mai var nedbemanning/<br />
omorganisering <strong>og</strong> pensjonsordninger samt at det ble<br />
gitt en gjennomgang av årets tariffoppgjør.<br />
Konferansen i november hadde lønnssystemer/lønnspolitikk<br />
<strong>og</strong> obligatorisk tjenestepensjon som hovedtema,<br />
men drøftet <strong>og</strong>så Hovedavtaleforhandlingene <strong>og</strong> endringer<br />
i den nye Arbeidsmiljøloven.<br />
Kurs<br />
Det har vært avholdt et åpent kurs i arbeidsgiverspørsmål<br />
i samarbeid med Kjøttindustriens Fellesforening<br />
(KIFF) på Klækken Hotell.<br />
Målsettingen med kurset var å gi en grunnleggende<br />
innføring <strong>og</strong> gjennomgang av de regler det er viktig å<br />
kjenne til når man har personalansvar. Aktuelle lover,<br />
Hovedavtalen <strong>og</strong> bedriftenes egne overenskomster ble<br />
gjennomgått. NBL har fått meget positiv tilbakemelding<br />
på det faglige innholdet <strong>og</strong> gjennomføringen av<br />
kursene.<br />
Det har vært avholdt 5 bedriftsinterne kurs.<br />
Generell aktivitet<br />
Medlemmene har i <strong>2005</strong> gjort omfattende bruk av<br />
<strong>NBLs</strong> bedriftsrådgivere i personal <strong>og</strong> arbeidsgiverspørsmål.<br />
Hovedtyngden av sakene omhandler omstillings<br />
<strong>og</strong> nedbemanningsprosesser.<br />
NBL har i <strong>2005</strong> hatt flere drøftingsmøter med NNN for<br />
å videreutvikle samarbeidet.
Helse, miljø <strong>og</strong> sikkerhet<br />
Inkluderende arbeidsliv<br />
(IA-bedrift)<br />
Ved utgangen av <strong>2005</strong> var det 108 IAbedrifter i NBL.<br />
Disse bedriftene representerer til sammen 10.784 årsverk,<br />
det vil si ca. 64,3 % av årsverkene i NBLområdet.<br />
<strong>NHO</strong>fellesskapets mål var at 80 % av de ansatte skal<br />
jobbe i en IAbedrift innen utgangen av <strong>2005</strong>.<br />
Sykefravær i NBL-bedriftene<br />
1. <strong>og</strong> 2. kvartal <strong>2005</strong> viste en klar nedgang i det legemeldte<br />
sykefraværet i NBL bedrifter i forhold til tilsvarende<br />
periode for 2004. De siste tallene fra <strong>NHO</strong> viser at<br />
det for 3. kvartal er en økning på 6,3 % i det legemeldte<br />
sykefraværet i forhold til samme periode i fjor. Tall for 4.<br />
kvartal <strong>og</strong> hele <strong>2005</strong> var ikke klare ved årsskiftet. Det er<br />
det legemeldte sykefraværet som innrapporteres til Trygdeetaten/<br />
Rikstrygdeverket. Det egenmeldte sykefraværet<br />
ligger stabilt på ca. 1 % hvert kvartal, dette baserer<br />
seg bl.a. på undersøkelser i et utvalg av bedrifter.<br />
Tabellen nedenfor viser utviklingen i %:<br />
Legemeldt<br />
fravær<br />
NBL<br />
totalt<br />
Bakere<br />
<strong>Mat</strong><br />
ekskl.<br />
bakere<br />
(HMS)<br />
<strong>Drikke</strong><br />
<strong>2005</strong><br />
1. kv. 05 7,0 7,3 6,6 7,2<br />
2. kv. 05 6,2 6,5 6,1 6,0<br />
3. kv. 05 7,1 7,3 7,2 6,9<br />
2004 7,4 7,9 7,2 7,2<br />
2004 - <strong>2005</strong><br />
3. kv. 04 6,9 7,3 6,7 6,8<br />
3. kv. 05 7,1 7,3 6,2 6,9<br />
0<br />
SorIAmorIA<br />
SorIAmorIA ble igangsatt høsten 2004 som et samarbeidsprosjekt<br />
mellom Norsk Nærings <strong>og</strong> Nytelsesmiddelarbeiderforbund<br />
(NNN) <strong>og</strong> NBL.<br />
Prosjektet SorIAmorIA skal bidra til å sikre forsatt lønnsom<br />
drift <strong>og</strong> produksjon for næringsmiddelindustrien<br />
i Norge. For å kunne oppnå dette er prosjektets mål å<br />
etablere en fleksibel produksjonsorganisasjon som kan<br />
innfri både produksjonsbehovene <strong>og</strong> en tilrettelegging<br />
av arbeidet.<br />
For å sikre bred medvirkning <strong>og</strong> gjennomføring av<br />
prosjektet i organisasjonen, har bedriftene etablert styringsgrupper<br />
der ledelse, tillitsvalgte <strong>og</strong> verneombud er<br />
representert.<br />
Bedriftene valgte tre utviklingsområder:<br />
•<br />
•<br />
•<br />
kompetanse<br />
sykefravær<br />
arbeidstidsordninger/fleksibilitet<br />
Følgende bedrifter deltar; GRO Industrier AS, Tønsberg,<br />
Rieber & Søn ASA, Elverum, Stabburet AS, Brumunddal,<br />
A/S Nestlè Norge, Hamar, Findus Norge AS,<br />
Larvik <strong>og</strong> Mills DA, avd. Drammen.<br />
I <strong>2005</strong> har det vært stor aktivitet i prosjektet med deltagelse<br />
av de lokale styringsgruppene (hvor ledelse, tillitsvalgte<br />
<strong>og</strong> verneombud er representert) <strong>og</strong> de ansatte<br />
i bedriftene.<br />
I slutten av januar <strong>og</strong> i midten av oktober møttes alle<br />
bedriftene over to dager til en nettverkskonferanse, hvor<br />
henholdsvis erfaringsutveksling, sykefravær/inkluderende<br />
arbeidsliv, konfliktløsning <strong>og</strong> handlingsplaner/aktiviteter<br />
var de viktigste temaene.<br />
Som en oppfølgning av forventningsavklaring seminarene<br />
høsten 2004, stemte lederne <strong>og</strong> de ansatte i alle<br />
bedriftene, våren <strong>2005</strong>, over fem av de viktigste samspillreglene.
I fabrikklokalene, kantine <strong>og</strong> andre egnede rom henger<br />
det nå oppe plakater i alle bedriftene i stort format, hvor<br />
samspillreglene fremgår.<br />
Alle bedriftene utarbeidet våren/høsten handlingsplaner<br />
med konkrete tiltak som:<br />
• samarbeid mellom skiftene, avdelingene <strong>og</strong> medarbeidere<br />
• informasjon <strong>og</strong> avdelings eller skiftmøter<br />
• opplæring <strong>og</strong> rullering av arbeidsoppgaver<br />
• arbeidstid<br />
• ris <strong>og</strong> ros<br />
• kompetanseoppbygging <strong>og</strong> fagbrevutdannelse<br />
• IA, oppfølgning av sykemeldte, funksjonsvurdering<br />
<strong>og</strong> tilrettelegging<br />
• konfliktløsning<br />
Som en del av prosjektet har flere av bedriftene <strong>og</strong>så<br />
gjennomført medarbeidersamtale med alle sine ansatte<br />
<strong>og</strong> etablert regelmessige skift eller avdelingsmøter med<br />
fast agenda. Der hvor det er bedriftsaviser eller lignende<br />
blir det jevnlig skrevet om prosjektet.<br />
Høsten <strong>2005</strong> hadde alle bedriftene tilsvarende medarbeiderundersøkelse<br />
som høsten 2004. På spørsmålene<br />
relatert til samarbeid <strong>og</strong> trivsel viser resultatene at bedriftene<br />
er på rett vei.<br />
Arbeidsforskningsinstituttet (AFI), har besøkt Stabburet<br />
AS, Brumunddal <strong>og</strong> GRO Industrier AS som en del<br />
av prosjektet, for å finne ett eller flere gode eksempler på<br />
hva disse bedriftene har gjort når det gjelder likestilling/<br />
mangfold. I det videre arbeidet vil det bli gjennomført<br />
intervjuer av ansatte, tillitsvalgte, verneombud <strong>og</strong> ledere<br />
som grunnlag for det videre arbeid med ”partssamarbeid<br />
<strong>og</strong> ledelse/ledelse i par” <strong>og</strong> ”kompetanseutvikling”.<br />
Grunnkurs arbeidsmiljø<br />
NBL har arrangert to grunnkurs arbeidsmiljø i løpet av<br />
året. Ett åpent kurs i samarbeid med Kjøttindustriens<br />
Fellesforening (KIFF) <strong>og</strong> ett bedriftsinternt kurs.<br />
Andre kurs<br />
Det har <strong>og</strong>så vært avhold flere bedriftskurs med tema<br />
HMS <strong>og</strong> sykefraværsarbeid.<br />
HMS-nettverk<br />
HMSnettverk for større næringsmiddelbedrifter i Osloregionen<br />
ble videreført i <strong>2005</strong>, hvor 2 møter er avholdt.<br />
Målet er utveksling av kompetanse <strong>og</strong> erfaringsutveksling.<br />
NBL ønsker å utvide nettverket med flere bedrifter<br />
til neste år.
Rekruttering <strong>og</strong><br />
kompetanseutvikling<br />
Nytt rekrutteringsmateriell<br />
Grunnet den nye utdanningsreformen som trer i kraft<br />
fra høsten 2006 måtte det i <strong>2005</strong> utvikles nytt rekrutteringsmateriell<br />
som er i tråd med nye fag <strong>og</strong> utdanningsbetegnelser.<br />
I tillegg var det et generelt oppdateringsbehov<br />
i forhold til dagens form <strong>og</strong> uttrykk. NBL har i<br />
samarbeid med KIFF, FHL <strong>og</strong> RBL, samt opplæringskontorene<br />
<strong>og</strong> TINE, igangsatt et større utviklingsprosjekt<br />
hvor brosjyrer, faktaark, CDrom <strong>og</strong> internettsider<br />
skal gi et felles uttrykk <strong>og</strong> et løft i rekrutteringsarbeidet.<br />
Første brosjyre, VG1 Restaurant <strong>og</strong> <strong>Mat</strong>fag ble ferdigstilt<br />
høsten <strong>2005</strong> <strong>og</strong> ble godt mottatt av målgruppen.<br />
Faglig råd for restaurant- <strong>og</strong> matfag<br />
Det nyopprettede rådet har ansvar for fagene innen restaurant<br />
<strong>og</strong> matfagområdet.<br />
NBL <strong>og</strong> KIFF har felles representasjon i rådet <strong>og</strong> besitter<br />
nestledervervet. I reformprosessen spiller rådet en viktig<br />
rolle, <strong>og</strong> har blant annet ansvar for å utvikle kompetanseplattformene<br />
i det enkelte fag. Denne beskriver hva<br />
en fagutdannet skal utføre/kunne i sitt daglige arbeid.<br />
Kompetanseplattformen legger således grunnlaget for<br />
utviklingen av læreplaner <strong>og</strong> utdanningsløpet. Det vil<br />
bli endringer i fagutdanningen i forbindelse med innføringen<br />
av reformen kunnskapsløftet fra høsten 2006.<br />
NBL har både i faglig råd, via <strong>NHO</strong> sentralt <strong>og</strong> gjennom<br />
direkte kontakt med utdanningsmyndighetene i<br />
<strong>2005</strong> arbeidet aktivt for å oppnå et best mulig resultat<br />
for fagene innen <strong>NBLs</strong> område.<br />
2<br />
Næringsmiddelkonferansen<br />
Næringsmiddelkonferansen er landets fremste møteplass<br />
for den som ønsker å holde seg oppdatert på endringer<br />
<strong>og</strong> nyheter innen fagopplæring, rekruttering <strong>og</strong> kompetanseutvikling<br />
i matsektoren. NBL samarbeider med<br />
FHL, KIFF, TINE <strong>og</strong> LA om arrangementet. Konferansen<br />
i <strong>2005</strong> ble gjennomført i Trondheim 28. 29. september<br />
med 160 deltagere.<br />
<strong>Mat</strong>bransjens Kompetansepris <strong>2005</strong><br />
<strong>Mat</strong>bransjens Kompetansepris ble delt ut på Næringsmiddelkonferansen<br />
<strong>2005</strong> for andre gang.<br />
Formålet med prisen er å synliggjøre den som utmerker<br />
seg med sin satsing innen kompetanseområdet, enten<br />
ved utvikling av medarbeidernes kompetanse, ved fokus<br />
på rekruttering <strong>og</strong> fagopplæring eller ved kompetansetiltak<br />
som har gitt resultatforbedringer ved økt trivsel,<br />
økt effektivitet, lavere turnover, bedre kundetilfredshet<br />
eller læringsmiljø.<br />
Vinneren av årets pris, TINE BA, har over lang tid utmerket<br />
seg ved sitt gjennomarbeidede <strong>og</strong> konstante fokus<br />
på faglig opplæring <strong>og</strong> menneskelig utvikling. Juryen la<br />
vekt på at bedriftens målrettede satsing på kompetanseutvikling<br />
er en del av dens grunnleggende kultur.
FoU<br />
<strong>NBLs</strong> FoU- <strong>og</strong> innovasjonsrapport<br />
I <strong>2005</strong> gjennomførte NBL for første gang en systematisk<br />
FoU <strong>og</strong> innovasjonsundersøkelse. Målet med undersøkelsen<br />
var å skaffe mer systematisk kunnskap om<br />
medlemsbedriftenes innovasjonsaktiviteter. 45 bedrifter<br />
svarte. Disse representerer 127 virksomheter <strong>og</strong> en omsetning<br />
på over 23 milliarder kroner.<br />
NBL har utarbeidet en egen rapport over resultatene.<br />
Undersøkelsen viser at nye produkter står for en betydelig<br />
andel av omsetningen <strong>og</strong> gir god lønnsomhet. Leverandørene<br />
er de viktigste samarbeidspartnerne. Undersøkelsen<br />
bekrefter antagelsen om at bedriftene bruker<br />
FoUinstituttene i sitt utviklingsarbeid i større grad enn<br />
tidligere, sammenliknet med en undersøkelse som ble<br />
gjennomført i 1995.<br />
SkatteFUNN var i <strong>2005</strong> den viktigste eksterne finansieringskilden<br />
ifølge bedriftene. NBL arbeidet i <strong>2005</strong><br />
for at SkatteFUNN videreføres i nåværende form. Dokumentasjonen<br />
i undersøkelsen gir <strong>NBLs</strong> standpunkt<br />
tyngde når ordningen skal evalueres. NBL planlegger en<br />
tilsvarende undersøkelse i 2006.<br />
Ernæring <strong>og</strong> helse<br />
Arbeidet med ernæring <strong>og</strong> helse har vært hovedområdet<br />
for <strong>NBLs</strong> FoUarbeid i <strong>2005</strong>. NBL satte i gang ”Nettverk<br />
1 <strong>Mat</strong> & Helse” høsten 2004 i samarbeid med<br />
MATFORSK. Her deltok 16 bedrifter som representerte<br />
ca. 12 000 industriarbeidsplasser. Målet for nettverket<br />
var å få flere sunnere produkter på markedet, samt å øke<br />
kompetansen på fagområdet i bedriftene. Det var <strong>og</strong>så et<br />
underliggende mål å vise <strong>og</strong> dokumentere at industrien<br />
tar problemene med overvekt <strong>og</strong> følgesykdommene på<br />
alvor. NBL fikk en rekke positive oppslag i dagspressen<br />
<strong>og</strong> i radio om arbeidet i nettverket.<br />
Nettverket ble avsluttet i juni <strong>2005</strong> med en utstilling<br />
av bedriftenes produkter innen segmentet ”sunnere produkter”,<br />
samt en presentasjon av en samlet oversikt over<br />
produktene som var lansert på markedet de siste to år.<br />
Listen viste at de 16 bedriftene som deltok sto bak 215<br />
nye eller endrede produkter. Nytt nettverk ble startet<br />
høsten <strong>2005</strong>. Her deltar 10 bedrifter. Mål <strong>og</strong> arbeidsform<br />
er videreført fra det første nettverket.<br />
Partnerskap mot fedme<br />
En samlet <strong>og</strong> koordinert innsats er nødvendig dersom vi<br />
skal få resultater i arbeidet med å bekjempe problemene<br />
som overvekt <strong>og</strong> fedme skaper. NBL tok derfor initiativ<br />
til å samle representanter fra myndighetene sammen<br />
med ernæringsfaglige miljøer <strong>og</strong> industrien. Dette ble<br />
oppstarten til gruppen ”Partnerskap mot fedme”. I<br />
gruppen deltar lederen for Nasjonalt råd for ernæring <strong>og</strong><br />
representanter fra Universitetet i Oslo, Idrettshøyskolen,<br />
Sosial <strong>og</strong> helsedirektoratet, MATFORSK <strong>og</strong> NBL.<br />
Akrylamid<br />
Internasjonalt har problemene med akrylamid i mat fått<br />
ny fokus i <strong>2005</strong>, spesielt i Tyskland. <strong>NBLs</strong> arbeid i prosjektet<br />
”Akrylamid i varmebehandlede næringsmidler”<br />
<strong>og</strong> de resultatene man har fått, var da nyttig å kunne vise<br />
til. CIAA har i <strong>2005</strong> utarbeidet ”Akrylamide Toolbox”<br />
som gir bedriftene ideer <strong>og</strong> forslag til hvordan den enkelte<br />
bedrift kan arbeide med problemene.<br />
<strong>NBLs</strong> akrylamid prosjekt, som er finansiert av Forskningsrådet,<br />
avsluttes i 2006.<br />
EU-prosjekter<br />
NBL har, med meget god assistanse av MATFORSK,<br />
sendt inn to søknader til EUpr<strong>og</strong>rammet Collective<br />
Research. Det ene prosjektet ønsker å finne frem til en<br />
metode for å redusere det naturlige sukkeret i fruktjuicer<br />
<strong>og</strong> den andre søknaden ønsker å finne frem til metoder<br />
for å fremstille grovt byggbrød med lavere innhold av<br />
salt. En rekke land har meldt sin interesse for å delta<br />
i disse to prosjektene. Begge søknadene gikk gjennom<br />
første søknadsrunde. Dersom NBL får positivt svar i<br />
den avsluttende behandlingen, <strong>og</strong> blir enig med EU i<br />
kontraktsforhandlingene, antar vi at prosjektene kan<br />
starte opp høsten 2006.
Fondet for forskningsavgift på landbruksprodukter<br />
NBL er representert i styret i Fondet. Etter en omorganisering<br />
av arbeidet fungerer styret meget bra med<br />
et godt samarbeid med Styret for Avtalemidlene over<br />
jordbruksavtalen <strong>og</strong> med Norges forskningsråd. NBL<br />
tok i <strong>2005</strong> initiativ til at aktuelle bransjer skal være med<br />
på å prioritere forskningsområdene som Fondet skal<br />
finansiere de nærmeste årene. Disse prioriteringene lå<br />
bl.a. til grunn da Fondets midler ble utlyst <strong>og</strong> var <strong>og</strong>så<br />
med da søknadene ble behandlet i styret. Bedriftenes<br />
engasjement er av stor betydning slik at vi kan sikre at<br />
midlene fra Fondet brukes til forskning på områder som<br />
har relevans for hele verdikjeden, <strong>og</strong>så den bearbeidede<br />
næringsmiddelindustrien.<br />
Finansiering av FoU arbeidet<br />
Innovasjon Norge har i <strong>2005</strong> bidratt økonomisk til arbeidet<br />
med FoU <strong>og</strong> innovasjon i NBL. Uten denne støtten<br />
ville dette arbeidet ikke vært mulig. Ny søknad er<br />
sendt Innovasjon Norge om finansiering for 2006 <strong>og</strong><br />
2007.
Emballasje<br />
NBL har ikke egen ”spisskompetanse” på emballasjespørsmål,<br />
men har engasjert seg sterkt når det gjelder<br />
organiseringen av innsamling av brukt emballasje på en<br />
mest mulig kostnadseffektiv måte. Målet er at industrien<br />
selv skal håndtere innsamling av brukt emballasje slik at<br />
myndighetene ikke velger å innføre emballasjeavgifter.<br />
I <strong>2005</strong> lykkes NBL, sammen med dagligvarehandelen<br />
<strong>og</strong> emballasjeindustrien, å etablere et nytt selskap, ”Emballasjeretur<br />
AS”, som driftsselskap for Plastretur AS<br />
<strong>og</strong> Returkartong AS. Disse selskapene har ikke lenger<br />
egne administrasjoner. Allerede første driftsår, 2006, vil<br />
omorganiseringen føre til betydelige besparelser på det<br />
administrative området. På sikt kan det være aktuelt å<br />
overføre flere arbeidsoppgaver til det nye selskapet.<br />
5<br />
NBL har i <strong>2005</strong> samarbeidet med Den Norske Emballasjeforening<br />
når det gjelder etterutdanning av bedriftenes<br />
ansvarlige for emballasje, herunder arbeidet med emballasjeoptimering.<br />
Arbeidet vil bli videreført i 2006.<br />
NBL har i <strong>2005</strong> ikke engasjert seg i spørsmålet om<br />
grunnavgift på engangsemballasje siden berørte medlemsbedrifter<br />
har hatt ulikt syn i denne saken.
Organisasjonen<br />
<strong>NBLs</strong> generalforsamling fant sted på Hotell Bristol i<br />
Oslo 15. mars <strong>2005</strong> med 60 representanter fra 40 bedrifter.<br />
Årsberetning <strong>og</strong> regnskap ble enstemmig godkjent. Generalforsamlingen<br />
vedtok uendret kontingent for 2006<br />
sammenliknet med <strong>2005</strong>. 1,7 promille av bedriftenes<br />
samlede lønnsutbetaling <strong>og</strong> minstekontingent på kr.<br />
2.500,.<br />
Adm. direktør Truls Hauge, Norgesmøllene DA, salgsdirektør<br />
Tore Wahl, Kraft Foods Norge <strong>og</strong> konsernsjef<br />
Leif Stråtveit, Kavli Holding AS ble takket av for god<br />
innsats som styremedlemmer av <strong>NBLs</strong> styreleder, Håkon<br />
Mageli.<br />
Adm. direktør Hans Jacob Randgaard, Cerealia AS, informasjonsdirektør<br />
Jan Robert Kvam, JL Tiedemanns<br />
Tobaksfabrik AS <strong>og</strong> direktør Lise Bergan, Kraft Foods<br />
Norge AS ble valgt som nye styremedlemmer. Adm. direktør<br />
Dag Swanstrøm, Synnøve Finden AS, ble valgt<br />
som nytt 1. varamedlem.<br />
Temadag<br />
160 personer var til tilstede på temadagen som ble avviklet<br />
umiddelbart etter generalforsamlingen. Dagen ble<br />
avsluttet med middag <strong>og</strong> sosialt samvær for 134 inviterte<br />
gjester.<br />
Styret<br />
Styret har avholdt 4 styremøter, en studietur til Washington<br />
i USA <strong>og</strong> behandlet 70 saker.<br />
Rådgivende utvalg<br />
NBL har i <strong>2005</strong> hatt seks utvalg bestående av fagspesialister<br />
som er rådgivende for administrasjonen. 51 personer<br />
er representert i styret <strong>og</strong> utvalgene.<br />
Økonomi<br />
Regnskapet for <strong>2005</strong> viser et overskudd på kr. 782.000,<br />
mot et budsjettert underskudd på kr. 652.328, etter<br />
finansinntekter. De viktigste årsakene til at resultatet<br />
er bedre enn budsjett skyldes ekstraordinær overføring<br />
av midler fra Opplysnings <strong>og</strong> Utviklingsfondet, lavere<br />
personalkostnader, høyere finansinntekter <strong>og</strong> noe lavere<br />
driftsutgifter enn budsjettert.<br />
En medarbeidet sluttet i løpet av året <strong>og</strong> er bare delvis<br />
erstattet. En medarbeider har hatt 80 % permisjon <strong>og</strong><br />
vikar i forbindelse med nedkomstpermisjon er løst internt.<br />
Inntektene fra medlemsbedriftene ble i <strong>2005</strong> for første<br />
gang lavere enn foregående år, fordi en rekke bedrifter<br />
har foretatt større nedbemanninger. Det er grunn til å<br />
regne med at den utviklingen vil fortsette i de kommende<br />
år, samtidig som mulighetene for å få nye medlemmer<br />
er begrenset.<br />
Administrasjonen<br />
<strong>NBLs</strong> administrasjon, inklusive ansatte som er ansatt<br />
i NBL, men arbeider i bransjeforeningene, bestod per<br />
31.12.<strong>2005</strong> av 21 personer, inklusive to som har nedkomstpermisjon<br />
<strong>og</strong> en som har 80 % permisjon. NBL<br />
har solgt 65 % av en stilling til KIFF på området web<br />
<strong>og</strong> trykksaker m.m., samtidig som NBL har kjøpt 20 %<br />
av en stilling fra KIFF for å dekke området rekruttering<br />
<strong>og</strong> fagopplæring.<br />
Tre personer slutter per 31.12.<strong>2005</strong>, slik at <strong>NBLs</strong> administrasjon<br />
per 1. januar 2006 består av 18 ansatte personer.<br />
Av disse har en nedkomstpermisjon <strong>og</strong> en 80 %<br />
permisjon. En arbeider i 90 % stilling <strong>og</strong> en har 80 %<br />
stilling.
NBL har i <strong>2005</strong> ivaretatt sekretariatsfunksjonen for<br />
Baker <strong>og</strong> Konditorbransjens Landsforening (BKLF),<br />
Norske Sjokoladefabrikkers Forening, Margarinindustriens<br />
Bransjeforening, Oslo Baker <strong>og</strong> Konditorlaug<br />
(OBKL), Bryggeri <strong>og</strong> Mineralvannforeningen (BROM<br />
– ren bryggeriforening fra 1.7.<strong>2005</strong>) <strong>og</strong> Rentpack AS<br />
(tidligere Returbrett AS). Med virkning fra 1.1.<strong>2005</strong><br />
ble opplysningskontoret for brød <strong>og</strong> bakervarer (Brødfakta)<br />
lagt ned. Det arbeides med å starte opp et nytt<br />
opplysningskontor for bakervarer <strong>og</strong> kornprodukter fra<br />
1.1.2007.<br />
Det har vært avholdt faste ledermøter en gang per uke<br />
<strong>og</strong> personalmøter en gang per måned. Alle ansatte har<br />
hatt medarbeidersamtaler. Per 31.12.<strong>2005</strong> var det ansatt<br />
i alt 12 menn <strong>og</strong> 9 kvinner i NBL. NBL har verneombud<br />
<strong>og</strong> er tilsluttet bedriftshelsetjeneste. NBL er IA bedrift,<br />
forurenser ikke <strong>og</strong> har et godt arbeidsmiljø.
<strong>NBLs</strong> styre per . 2.<strong>2005</strong><br />
Leder:<br />
Direktør<br />
Håkon Mageli<br />
Orkla Foods A.S.<br />
Tlf: 66 81 61 00<br />
Email: hakon.mageli@orklafoods.no<br />
Konserndirektør<br />
Peter Wesenberg<br />
Arcus AS, Oslo<br />
Tlf: 22 97 55 00<br />
Email: peter.wesenberg@arcus.no<br />
Adm. direktør<br />
Dag Swanstrøm<br />
Synnøve Finden ASA<br />
Tlf: 23 33 44 00<br />
Email: dag.swanstrom@synnove.no<br />
Daglig leder<br />
Garman Bore<br />
Leirvik Dampbakeri as<br />
Tlf: 53 40 31 10<br />
Email: leirvikd@online.no<br />
Nestleder:<br />
Adm. direktør<br />
Otto Geheb<br />
Geheb Conditori A/S<br />
Tlf: 38 04 19 65<br />
Email: oageheb@online.no<br />
Adm. direktør<br />
Hans Jacob Rangaard<br />
Cerealia AS<br />
Tlf: 22 89 34 06<br />
Email: hans.jacob.randgaard@cerealia.no<br />
Informasjonsdirektør<br />
Jan Robert Kvam<br />
JL Tiedemanns Tobaksfabrik AS<br />
Tlf: 22 08 12 84<br />
Email: jan.robert.kvam@jlt.no<br />
9<br />
Adm. direktør<br />
Jan Bodd<br />
Ringnes a.s<br />
Tlf: 22 06 95 00<br />
Email: jan.bodd@ringnes.no<br />
Adm. direktør<br />
Knut G. Heje<br />
AS Agra Industrier<br />
Tlf: 22 37 84 90<br />
Email: knut.g.heje@agra.no<br />
Direktør<br />
Lise Bergan<br />
Kraft Foods Norge AS<br />
Tlf: 22 40 04 22<br />
Email: lbergan@krafteurope.com
<strong>NBLs</strong> administrasjon<br />
per 1.1.06<br />
Knut Maroni<br />
Adm. direktør<br />
Tlf: 23 08 87 03<br />
E-mail: knut.maroni@nbl.no<br />
Berit Bull-Gjertsen<br />
Seksjonssjef<br />
FoU <strong>og</strong> kompetanse<br />
Tlf: 23 08 87 11<br />
E-mail: berit.bullgjertsen@nbl.no<br />
Gunnar Treu Jacobsen<br />
Bedriftsrådgiver<br />
HMS (permisjon 80% til 15.11.06)<br />
Tlf: 23 08 87 15<br />
E-mail: gunnar.t.jacobsen@nbl.no<br />
Carl E. Rønneberg<br />
Direktør<br />
Arb. vilkår, HMS <strong>og</strong> kompetanse<br />
Tlf: 23 08 87 07<br />
E-mail: carl.ronneberg@nbl.no<br />
Anders Vangen<br />
Daglig leder, Baker- <strong>og</strong> konditorbransjens<br />
Landsforening<br />
Tlf: 23 08 87 14<br />
E-mail: anders.vangen@nbl.no<br />
Steinar Høie<br />
Bedriftsrådgiver<br />
<strong>Mat</strong>politikk<br />
Tlf: 23 08 87 17<br />
E-mail: steinar.hoie@nbl.no<br />
20<br />
Roald Gulbrandsen<br />
Direktør<br />
Næringspolitikk<br />
Tlf: 23 08 87 13<br />
E-mail: roald.gulbrandsen@nbl.no<br />
Dag Kjetil Øyna<br />
Advokat/Fagsjef<br />
Næringspolitikk<br />
Tlf: 23 08 87 08<br />
E-mail: dag.k.oyna@nbl.no<br />
Anne Brit Slettebø<br />
Advokat<br />
Lønns- <strong>og</strong> arbeidsvilkår, HMS<br />
Tlf: 23 08 87 09<br />
E-mail: anne.brit.slettebo@nbl.no
Sigbjørn S. Mygland<br />
Advokat, Næringspolitikk/<br />
Lønns- <strong>og</strong> arbeidsvilkår<br />
Tlf: 23 08 87 22<br />
E-mail: sigbjorn.mygland@nbl.no<br />
Nina Skjelbred<br />
Konsulent (permisjon til jan. 07)<br />
Tlf: 23 08 87 04<br />
E-mail: nina.skjelbred@nbl.no<br />
Liv Jorunn Ayling<br />
Regnskapssjef<br />
Tlf: 23 08 87 06<br />
E-mail: jorunn.ayling@nbl.no<br />
Monica Ahlsen Egeberg<br />
Administrasjonssekretær<br />
Lønns- <strong>og</strong> arbeidsvilkår<br />
Tlf: 23 08 87 12<br />
E-mail: monica.ahlsen@nbl.no<br />
21<br />
Astrid M. Tøsse<br />
Administrasjonssekretær<br />
Tlf: 23 08 87 02<br />
E-mail: astrid.tosse@nbl.no<br />
Anne Bergman<br />
Webredaktør<br />
Web/trykksaker<br />
Tlf: 23 08 86 82<br />
E-mail: anne.bergman@nbl.no
Medlemmer i <strong>NBLs</strong><br />
fagutvalg per 31.12.05<br />
Handelspolitisk Utvalg<br />
Direktør Ulf Lem (leder)<br />
Firda Canning Co. A/S<br />
Adm. direktør André Gobel<br />
A/S Nestlé Norge<br />
Adm. direktør Knut G. Heje<br />
AS Agra Industrier<br />
Informasjonsdirektør Jan Robert Kvam<br />
JL Tiedemanns Tobaksfabrik AS<br />
Spesialrådgiver Handelspolitikk Ida Bjerke Olsen<br />
Rieber & Søn ASA, Divisjon Foods Nordic<br />
Innkjøpssjef Øyvind Bøgle<br />
Cerealia AS, Avd. Oslo<br />
Handelspolitisk rådgiver Nils Kr. Nersten<br />
Orkla Foods A.S<br />
Adm. direktør Robert Nes<br />
Martin Nordby AS<br />
Daglig leder Karsten F. Hansen<br />
Brynild-Gruppen AS<br />
Arbeidsgiverpolitisk Utvalg<br />
Personal- <strong>og</strong> org.direktør Sven E. Skøld (leder)<br />
Coca-Cola <strong>Drikke</strong>r AS<br />
HR-Direktør Terje Solberg<br />
Stabburet AS<br />
Personalsjef Tor Petlund<br />
Mills DA<br />
Adm. direktør Otto Geheb<br />
Geheb Conditori AS<br />
Direktør Gunnar Stokke<br />
Rieber & Søn ASA, Denja<br />
HR-Direktør Bjørn Delbæk<br />
Ringnes AS<br />
22<br />
HR Manager Margitt Tømmerbakk<br />
Kraft Foods Norge AS<br />
Emballasjeutvalget<br />
Fagsjef emballasje Atle Tvedt Pedersen<br />
Rieber & Søn ASA, Divisjon Foods Nordic<br />
Direktør forretningsutvikling Jan Weyergang<br />
Vectura AS<br />
Daglig leder Morten Sundell<br />
Rentpack AS<br />
Fagleder/emballasje Ragnar T. Solgaard<br />
TINE Norske Meierier BA<br />
Innkjøpssjef Tore S. Knudsen<br />
JL Tiedemanns Tobaksfabrik AS<br />
Utvalget for Innovasjon <strong>og</strong> Kompetanse<br />
Utviklingsdirektør Kari Wulf (leder)<br />
Norgesmøllene DA<br />
Direktør Bent Nygaard<br />
Findus Norge AS<br />
Økonomileder Unni Christensen<br />
Christensen A/S Bakeri <strong>og</strong> Konditori<br />
Seksjonssjef personal Liv-Anne Raa<br />
Rieber & Søn ASA<br />
Bakermester Terje Næss<br />
Nøtterø Bakeri & Konditori AS<br />
PU-direktør Edel Anita Westhagen<br />
Stabburet AS<br />
Direktør Forretningsutvikl. Mia Bergmann<br />
Mills DA<br />
Daglig leder Torild Sesseng<br />
RiBaGo as<br />
Personal- <strong>og</strong> org.sjef Karl Johan Kolltveit<br />
Ringnes as
Kommunikasjonsutvalget<br />
Informasjonsdirektør Jan Robert Kvam (leder)<br />
JL Tiedemanns Tobaksfabrik AS<br />
Informasjonssjef Robert Rønning<br />
Stabburet AS<br />
Kommunikasjonsdirektør Stein Rømmerud<br />
Coca-Cola <strong>Drikke</strong>r AS<br />
Informasjonsdirektør Anne Marit Schiong<br />
Ringnes AS<br />
Direktør Helge Hasselgård<br />
Bryggeriforeningen<br />
<strong>Mat</strong>politikkutvalget<br />
Leder matsikkerhet Terje Solbakken (leder)<br />
Orkla Foods A.S<br />
Kvalitetsdirektør Ragnar Berger<br />
Rieber & Søn ASA,<br />
Kvalitetssjef Paul Aitkenhead<br />
Mills DA<br />
Rådgiver Turid Erlandsen Eide<br />
A/S Pals<br />
Kvalitetssjef Marianne Stordal<br />
Hennig-Olsen Is A/S<br />
Fabrikkdirektør Ole Torp<br />
Nen-Produkter AS<br />
Kvalitetssjef Inger-Lise Baardsen<br />
Brynild-Gruppen<br />
Kvalitetssjef Irena Brustad<br />
Collett Pharma AS<br />
Kvalitetssjef Monica Hagen<br />
Coca-Cola <strong>Drikke</strong>r AS<br />
Ernæringsfysiol<strong>og</strong> Linda Granlund<br />
Mills DA<br />
23<br />
<strong>NBLs</strong> valgkomite<br />
Sylvi Lem (leder)<br />
Firda Canning AS<br />
Direktør Carl W. Carlberg<br />
JL Tiedemanns Tobaksfabrik AS<br />
Disponent Morten Samson<br />
W.B. Samson AS<br />
Adm. direktør Terje Aass<br />
Aktieselskapet P.Ltz. Aass<br />
Adm. direktør Håkon Chr. Andersen<br />
Orkla Foods AS<br />
Vararepresentanter<br />
Bakermester Terje Næss<br />
Nøtterø Bakeri <strong>og</strong> Konditori AS<br />
Disponent Karl-Fredrik Rød<br />
Ferdigmat AS<br />
<strong>NHO</strong>s Hovedstyre<br />
Direktør Håkon Mageli, Orkla Foods AS<br />
Adm. direktør Knut G. Heje, A.S. Agra Industrier<br />
Vararepresentanter<br />
Adm. direktør Jan Bodd, Ringnes AS<br />
Konserndirektør Peter Wesenberg, Arcus AS<br />
<strong>NHO</strong>s Arbeidsutvalg<br />
Direktør Håkon Mageli, Orkla Foods AS<br />
<strong>NHO</strong>’s Arbeidsmiljøfond<br />
Adm. direktør Otto Geheb, Geheb Conditori AS<br />
(leder)<br />
<strong>NHO</strong>s Kontrollkomite<br />
Adm. direktør Knut G. Heje, A.S. Agra Industrier<br />
(leder)<br />
<strong>NHO</strong>s Utvalg for mindre bedrifter<br />
Adm. direktør Arnt Hals, Baker Hansen AS<br />
<strong>NHO</strong>s Utvalg for familieeide bedrifter<br />
Adm. direktør Terje Aass, Aktieselskapet P.Ltz. Ass
Resultatregnskap<br />
01.01.05 - 31.12.05<br />
(Alle beløp i hele 1.000 kr) <strong>2005</strong> 2004<br />
Inntekter<br />
24<br />
Regskap<br />
Drift Opp/Ut TOTALT Budsjett Regnskap<br />
Medlemskontingent 9 992 0 9 992 10 345 10 120<br />
Prosjektinntekter 182 3 101 3 283 2 688 2 739<br />
Tilskudd eksternt/refusjoner 573 0 573 350 351<br />
Sekretariatsgodtgjørelse / tilskudd AMF 5 948 0 5 948 6 046 6 459<br />
Opp/Ut tilskudd 0 3 507 3 507 3 000 3 110<br />
Gevinst ved avgang anleggsmidler 52 0 52 0 3<br />
SUM INNTEKTER 16 747 6 608 23 355 22 429 22 782<br />
Personalkostnader 12 129 2 087 14 216 14 564 14 308<br />
Adminitrasjonskostnader<br />
Avskr. på driftsmidler 158 33 191 191 254<br />
Husleie <strong>og</strong> kostnader vedr. lokaler 1 191 192 1 383 1 329 1 305<br />
Leie maskiner <strong>og</strong> inventar <strong>og</strong> lignende 45 9 54 103 89<br />
Anskaffelse IT/maskiner/inventar 127 26 153 139 181<br />
Rep. <strong>og</strong> vedlikehold bygninger/maskiner 40 8 48 53 82<br />
Honorarer/kjøp av tjenester 691 1 803 2 494 2 534 2 228<br />
Andre kontorkostnader 535 210 745 833 787<br />
Bilkostnader 143 29 172 194 201<br />
Reisekostnader 542 401 943 1 063 1 253<br />
Informasjon, marked <strong>og</strong> representasjon 52 371 423 170 273<br />
Møter, arrangement, kurs, konferanse 0 938 938 1 058 781<br />
Generalforsamling/styre/utvalg 832 0 832 737 947<br />
Forsikringer, kontingenter <strong>og</strong> gaver 161 214 375 330 266<br />
Tap på fordringer 0 0 0 0 3<br />
Bidrag/støtter 4 277 281 130 224<br />
SUM ADMINISTRASJONSKOSTNADER 4 521 4 511 9 032 8 804 8 874<br />
SUM DRIFTSKOSTNADER 16 650 6 598 23 248 23 368 23 182<br />
DRIFTSRESULTAT 96 10 106 - 999 - 400<br />
Finansinntekter <strong>og</strong> finanskostnader<br />
Finansinntekter 94 585 679 350 513<br />
Finanskostander - 2 - 1 - 3 - 3 - 3<br />
NETTO FINANSPOSTER 92 584 676 347 510<br />
RESULTAT 188 594 782 - 652 110
Balanse<br />
per 31.12.<strong>2005</strong><br />
(Beløp i hele 1.000 kr) <strong>2005</strong> 2004<br />
EIENDELER<br />
Anleggsmidler<br />
Varige driftsmidler<br />
Transportmidler 826 804<br />
Sum varige driftsmidler 826 804<br />
Omløpsmidler<br />
Fordringer<br />
Andre fordringer 1 590 1 099<br />
Sum fordringer 1 590 1 099<br />
Investeringer<br />
Markedsbaserte obligasjoner/fondsplassering 4 291 3 752<br />
Sum investeringer 4 291 3 752<br />
Bankinnskudd <strong>og</strong> kontanter 7 223 6 893<br />
Sum omløpsmidler 13 104 11 744<br />
SUM EIENDELER 13 930 12 548<br />
EGENKAPITAL OG GJELD<br />
Egenkapital<br />
Egenkapital opp./utv. fond 3 871 3 420<br />
Årets resultat oppl./utv. fond 594 451<br />
Sum egenkapital oppl./utv. fond 4 465 3 871<br />
Opptjent egenkapital<br />
Annen egenkapital 4 789 5 130<br />
Årets resultat 188 - 341<br />
Sum opptjent egenkapital 4 977 4 789<br />
SUM EGENKAPITAL 9 442 8 660<br />
Gjeld<br />
Avsetning for forpliktelser<br />
Avsetning for forpliktelser 808 1 295<br />
Sum avsetning for forpliktelser 808 1 295<br />
Kortsiktig gjeld<br />
Leverandørgjeld 1 185 476<br />
Skattetrekk <strong>og</strong> andre trekk 563 566<br />
Skyldig offentlige avgifter 425 439<br />
Annen kortsiktig gjeld 1 507 1 112<br />
Sum kortsiktig gjeld 3 680 2 593<br />
SUM GJELD 4 488 3 888<br />
SUM EGENKAPITAL OG GJELD 13 930 12 548<br />
25
Revisjonsberetning<br />
26
Næringsmiddelbedriftenes Landsforening<br />
Postadresse: Postboks 5472 Majorstuen<br />
Besøksadresse: Essendropsgate 6<br />
0305 OSLO<br />
Tlf.: 23 08 87 00<br />
Faks: 23 08 87 20<br />
E-post: firmapost@nbl.no<br />
Internett: www.nbl.no<br />
28