Storgaten 46 – 52 Larvik En undersøkelse av personal- hage- og ...
Storgaten 46 – 52 Larvik En undersøkelse av personal- hage- og ...
Storgaten 46 – 52 Larvik En undersøkelse av personal- hage- og ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
innlysende at både planter <strong>og</strong> impulser har funnet veien til <strong>Larvik</strong>s <strong>hage</strong>r derfra.<br />
Nærværet <strong>av</strong> en grevlig residens har sikkert <strong>og</strong>så preget byens <strong>hage</strong>kultur. Herregårdene i hele<br />
Europa hadde alltid omfattende <strong>hage</strong>anlegg <strong>og</strong> fra disse spredte det seg både plantemateriale <strong>og</strong><br />
kunskaper om <strong>hage</strong>dyrking til miljøet rundt. Grev Fr. L. Danneskjold Laurvig lot for eks-empel<br />
bygge et nytt orangeri (veksthus) i 756. Det var tegnet <strong>av</strong> hans danske urtegårdsmann (gartner)<br />
C.A. Høpping. Spesielt var fruktdyrking en viktig del <strong>av</strong> jordbruksdriften ved herre-gårdene <strong>og</strong><br />
det er kjent fra flere steder i Norge at det ble spredt podekvister fra dem <strong>og</strong> prestegårdene til<br />
andre interesserte i området rundt.<br />
Det er derfor god grunn til å tro at <strong>og</strong>så <strong>hage</strong>ne i <strong>Storgaten</strong> kan ha fått bidrag i form <strong>av</strong> både<br />
plantemateriale <strong>og</strong> kunnskaper formidlet <strong>av</strong> gartnerne på herregården. Dessuten er det kjent<br />
at store mengder trær (inkl. frukttrær), blomsterløk <strong>og</strong> frø ble importert til Norge spesielt fra<br />
Holland <strong>og</strong> Tyskland på 700- <strong>og</strong> 800-tallet. Sikkert har både utenlandske skip <strong>og</strong> <strong>Larvik</strong>s<br />
egne handelsmenn <strong>og</strong> skippere bragt med seg slikt til byen. Siden de mest velstående <strong>av</strong> byens<br />
borgere bodde i <strong>Storgaten</strong> må mye <strong>av</strong> det ha endt opp i <strong>hage</strong>ne deres der.<br />
Ifølge gamle skifteprotokoller fra 700-tallet var deres hjem fylt <strong>av</strong> store mengder importerte<br />
møbler <strong>og</strong> annet innbo. Siden planter da <strong>og</strong>så var statussymboler på lik linje med f.eks. speil,<br />
sølvtøy <strong>og</strong> mah<strong>og</strong>nymøbler kan man gå ut fra at <strong>hage</strong>ne <strong>og</strong>så er blitt prydet med planter som<br />
kunne vidne om eiernes posisjon <strong>og</strong> fremgang.<br />
I “<strong>Larvik</strong>s historie” står det om livet i byen i første halvpart <strong>av</strong> 700-tallet: ”Kjøbmænd, skibsredere<br />
<strong>og</strong> skippere dannede et forholdsvis høit kultivert lag, der bodde paa <strong>Storgaten</strong>, byens<br />
fineste strøk. De var stadig i kontakt med utlandet, med Holland <strong>og</strong> <strong>En</strong>gland. Skipperne reiste<br />
der 2-3 ganger om aaret, <strong>og</strong> hele kjøbmansklassens smykket sine hjem med fine møbler <strong>og</strong><br />
blankt servise, som de tok med sig fra utlandet. Kjøbmannsklassen stod som formidler mellem<br />
den utenlandske kultur <strong>og</strong> bybefolkningen <strong>og</strong> bøndene hjemme.”<br />
Disse kjøpmennene, rederne <strong>og</strong> skipperne kan ha hatt gartnere til hjelp ved anlegg <strong>og</strong> stell <strong>av</strong><br />
<strong>hage</strong>ne. Ifølge en statistikk <strong>av</strong> Torfinn Skard (”Hagebruk <strong>og</strong> gartneri i Norge”, 1963) har profesjonelle<br />
gartnere vært kjent i <strong>Larvik</strong> helt siden 600-tallet (en). I perioden 700-25 fantes 3<br />
kjente gartnere, ingen mellom 726-50, en 75 -75, ingen 776- 800, 3 fra 80 -25, 2 fra<br />
826-50, 6 fra 85 -75 <strong>og</strong> 8 fra 876- 900. Skard regner med at nesten alle har vært <strong>av</strong> utenlandsk<br />
opprinnelse. På 700-tallet var danske <strong>og</strong> tyske gartnere mest vanlig, men i unionstid-en<br />
på 1800-tallet ble det etterhvert flest svensker. Det fremgår ikke <strong>av</strong> statistikken hvilke <strong>av</strong> disse<br />
gartnerne som har vært tilknyttet herregården, men selv på 700-tallet kan nok noen <strong>av</strong> dem<br />
ha hatt sitt virke andre steder. Dessuten er det sannsynlig at <strong>og</strong>så herrskapsgartnere kan ha hatt<br />
ekstrajobber hos byborgere, f.eks. i forbindelse med anlegg <strong>av</strong> <strong>hage</strong>r o.lign., selv om de har<br />
vært ansatt ved herregården.<br />
I 8 3 ble det sendt to menn fra <strong>Larvik</strong> til “den kyndige Gartner, Hr. Proprietair Grauer paa<br />
Kjørbo” i Bærum for å gå i gartnerlære hos ham. Slike gartnerlærlinger fikk sin utdannelse bekostet<br />
<strong>av</strong> Selskabet for Norges Vel. Grauer var en tysk gartner som var blitt hentet til Norge <strong>av</strong><br />
Peder Anker på B<strong>og</strong>stad <strong>og</strong> som ble sendt til <strong>En</strong>gland på studiereise <strong>av</strong> Anker i 780-årene.<br />
Laurvigs Districts-Commission ga i 8 - 2 <strong>og</strong>så bidrag til Selskabet for utdannelsen <strong>av</strong> “tvende<br />
af Grevskabets unge skoleholdere, der er indsendte til Hr. Grauer paa Kjørbo, for at<br />
erhverve sig kundskaber <strong>og</strong> færdigheder i haugekunsten.” Lærerne ble systematisk brukt for å<br />
lære sine elever <strong>hage</strong>bruk.<br />
20