Storgaten 46 – 52 Larvik En undersøkelse av personal- hage- og ...
Storgaten 46 – 52 Larvik En undersøkelse av personal- hage- og ...
Storgaten 46 – 52 Larvik En undersøkelse av personal- hage- og ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Typisk for disse <strong>hage</strong>ne i rennessansestil er at man laget plane dyrkingsflater - om nødvendig<br />
ved hjelp <strong>av</strong> terrasser. Disse flatene ble så inndelt i kvarter, d.v.s. kvadratiske dyrkingsområd-er<br />
delt opp <strong>av</strong> ganger med hekker <strong>av</strong> f.eks. bærbusker, roser eller berberis rundt. Kvarterene ble i<br />
sin tur delt opp i bed som kunne være kantet <strong>av</strong> gressløk, isop, l<strong>av</strong>endel <strong>og</strong> buksbom i gunstige<br />
strøk eller vanlig gress i andre. I bedene dyrket man så grønnsaker, krydder- <strong>og</strong> med-isinalurter<br />
<strong>og</strong> blomster. I hjørnene <strong>av</strong> kvarterene vokste ofte frukttrær, <strong>og</strong> mot plankegjerdene eller murene,<br />
som alltid omga <strong>hage</strong>ne, var det espaliert frukttrær.<br />
Uten å ha funnet konkrete beskrivelser eller <strong>av</strong>bildninger <strong>av</strong> slike anlegg i terrasse<strong>hage</strong>ne til<br />
gårdene i <strong>Storgaten</strong> 44 - 50 er det all grunn til å tro at de har vært <strong>av</strong> den typen <strong>og</strong>så der.<br />
‘H<strong>av</strong>ebyen’ <strong>Larvik</strong><br />
I boken “<strong>Larvik</strong>s historie” fra 923 står det om <strong>Larvik</strong> fra 700-50: “I skikkelse <strong>og</strong> bygnings-maate<br />
var gaardene i Kirkegaten, Tolbodgaten <strong>og</strong> <strong>Storgaten</strong> temmelig ensartede. De bestod<br />
i almindelighet <strong>av</strong> 3-4 eller flere bygninger om en firkantet gaardsplass. Til gaarden hørte<br />
regelmæssig frugt- <strong>og</strong> kjøkkenh<strong>av</strong>e. Det hele kompleks var indhegnet <strong>av</strong> plankeverk <strong>og</strong> stakit.<br />
..... Andre boder <strong>og</strong> skur omtales hyppig, undertiden <strong>og</strong>saa hønsehus, <strong>og</strong> i h<strong>av</strong>en lysthus.”<br />
Dette bildet bekreftes <strong>av</strong> protokoll fra en Taksationsforretning i 767 foranlediget <strong>av</strong> en ny<br />
kongelig brandforordning som kom samme år. Om nåværende <strong>Storgaten</strong> 48 stod det: “Til<br />
denne gaards <strong>og</strong> urteh<strong>av</strong>es indhegning er 33 f<strong>av</strong>ne plankeverk <strong>og</strong> 8 f<strong>av</strong>ne stakeetverk. 20 rdl.”<br />
Til innhegning <strong>av</strong> <strong>hage</strong>n til nåv. <strong>Storgaten</strong> 50 var det 66 f<strong>av</strong>ner plankegjerde <strong>og</strong> 5 f<strong>av</strong>ner stakitt<br />
taksert til 70 riksdaler.<br />
Den danske livlegen Jacob Mumsen, som var i Norge i 788 i forbindelse med et kongelig besøk,<br />
skrev begeistret i sin dagbok den . juli: “Vi naadde i den lyse aften til byen Laurvigen,<br />
hvis fritstaaende huse, omgit <strong>av</strong> h<strong>av</strong>er med trær fulde <strong>av</strong> modne kirsebær, er bygget omkring en<br />
bugt. ....Mange velbyggede huse med h<strong>av</strong>er <strong>og</strong> frugttrær ligger under høie berg. .... Midt i byen<br />
ligger oberinspektørens hus. Fra værelsene i hans bolig har man den mest henrivende utsigt<br />
over husets h<strong>av</strong>e, som nu pranget med det herligste rosenflor.”<br />
Ved den store branden i 792 brant gårdene i <strong>Storgaten</strong> 44 - 50 ned, men de ble raskt bygget<br />
opp igjen med i stort sett samme grundtrekk som før. Hagene har nok vært temmelig uforandret<br />
før <strong>og</strong> etter branden. Nytt var det imidlertid for alle gårdene at tomtene mellom <strong>Storgaten</strong> <strong>og</strong><br />
fjorden ble utlagt til <strong>hage</strong>r. De forsvant først da jernbanen kom omkring 880.<br />
I “<strong>Larvik</strong>s historie” beskrives byen rundt 820 slik: “Praktisk talt alle husene hadde <strong>hage</strong>, der de<br />
dyrket grønnsaker, poteter frukt, <strong>og</strong> ellers pyntet opp med prydbusker <strong>og</strong> blomster. Byen var i<br />
det hele tatt mye åpnere <strong>og</strong> grønnere enn den er nå ( 923). Langs mesteparten <strong>av</strong> Stor-gaten gikk<br />
det <strong>hage</strong> helt ned til sjøen. Riktignok var de fleste eiendommene omgitt <strong>av</strong> høye plankegjerder,<br />
<strong>og</strong> <strong>hage</strong>ne lå helst bak husrekkene. Men de store <strong>hage</strong>r <strong>og</strong> løkker ga byen et landlig preg.”<br />
Hagekulturen i <strong>Larvik</strong><br />
<strong>Storgaten</strong> var paradegaten i byen helt fra slutten <strong>av</strong> 1600-tallet. Da fikk <strong>Larvik</strong> byprivilegier <strong>og</strong><br />
det oppsto en ny klasse <strong>av</strong> embetsmenn <strong>og</strong> kjøpmenn som slo seg ned i gårder ved <strong>Storgaten</strong>.<br />
Disse kjøpmennene (patrisiatet) handlet i stor grad med utlandet, fremst Holland <strong>og</strong> <strong>En</strong>gland,<br />
<strong>og</strong> fikk derfor sterke impulser fra disse landene under de drøyt hundre årene som denne handelen<br />
blomstret. I begge disse landene sto <strong>hage</strong>kulturen meget høyt i kurs på den tiden <strong>og</strong> det er<br />
9