etatsmagasin for kystverket i kystglimt 4
etatsmagasin for kystverket i kystglimt 4
etatsmagasin for kystverket i kystglimt 4
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>kystglimt</strong><br />
ETATSMAGASIN FOR KYSTVERKET I KYSTGLIMT 4 / 2011<br />
Kysten i bilder<br />
Del- og årskonkurranse<br />
SIdE 2–3<br />
Et kvantesprang<br />
<strong>for</strong> økt sikkerhet til sjøs<br />
SIdE 10 OG 11<br />
Moderniserer<br />
sjøtrafikksentraltjenesten<br />
SIdE 4<br />
Medarbeidarane har<br />
svart!<br />
SIdE 13
Forsidefoto: Frode Pilskog<br />
Kystdirektørens<br />
hjørne<br />
SAMAN FOR bETRE<br />
KVALITET<br />
Året 2011 er snart historie, og vi kan igjen sjå tilbake<br />
på eit aktivt og spennande år med ulike endringar.<br />
Vi omstiller oss <strong>for</strong> stadig å gi betre tenester, og<br />
no ønskjer eg at vi skal arbeide systematisk med<br />
kvalitetsområdet gjennom prosjektet Kvalitetsløftet<br />
2012. Å bygge god kultur <strong>for</strong> kvalitet er av stor verdi.<br />
Kvalitet er så mangt, til dømes kommunikasjonskultur<br />
og gode fagprosedyrar.<br />
Vidare ønskjer eg at vi at har fokus på sunn og god<br />
økonomistyring. På den måten kan vi skaffe oss meir<br />
midlar til vidare utvikling. Kystverket har eit ansvar når<br />
vi <strong>for</strong>valtar offentlege kroner. Dette betyr at vi kontinuerleg<br />
må jobbe med omstillings- og kvalitetsarbeid.<br />
Eg vil opp<strong>for</strong>dre alle til stadig å engasjere seg i gode<br />
prosessar der kvalitet er i fokus.<br />
Forsking og utvikling er eit anna område vi bør vie<br />
meir tid på. Det er vesentleg at vi får fram personar<br />
som har interesse av utviklingsaktivitetar. Vi har<br />
mange medarbeidarar som er dyktige på innovasjon<br />
og utvikling. Dette arbeidet må vi også synleggjere<br />
ytterlegare. Det er av verdi <strong>for</strong> omdømet vårt, som<br />
handlar om folk sine oppfatningar av oss gjennom<br />
tid. Oppfatningane blir skapt ved at vi utfører arbeidet<br />
vårt med god kvalitet.<br />
Nyleg fekk vi resultatet av medarbeidarundersøkinga,<br />
og resultata av denne tar eg på ramme<br />
alvor. Undersøkinga viser at mange er tilfredse med<br />
arbeidsoppgåvene og arbeidssituasjonen sin, men<br />
vi har også ut<strong>for</strong>dringar innan til dømes leiing. Alle<br />
har vi eit ansvar <strong>for</strong> å vere ein konstruktiv del av eit<br />
arbeidsmiljø, og ved hjelp av samhandling på alle nivå<br />
skal vi <strong>for</strong>betre oss. Vi har lagt opp til eit omfattande<br />
handlingsprogram, og vi vil synleggjere at vi faktisk<br />
<strong>for</strong>betrar oss på alle nivå. Etaten har medarbeidarar<br />
med mange ulike typar fagkompetanse som bruker<br />
mykje av si tid på jobb, og vi <strong>for</strong>tener alle å vere<br />
tilfredse med eigen arbeidssituasjon.<br />
Arbeidet med Nasjonal Transportplan er eit anna<br />
omfattande arbeid som Kystverket tar del i. Det<br />
endelege <strong>for</strong>slaget til NTP skal leggast fram i februar.<br />
Prioriteringane som kjem fram i <strong>for</strong>slaget er retningsgivande<br />
til kva som skal vere våre innsatsområde,<br />
og har direkte innverknad på budsjetta vi blir tildelt.<br />
Dette er der<strong>for</strong> eit særs viktig arbeid som vi bruker<br />
mykje tid og ressursar på.<br />
Førjulstida er komen og den bringer med seg hyggelege<br />
aktivitetar. Eg vil ønskje kvar og ein ei riktig god<br />
jul og velkomen tilbake til Kvalitetsløftet 2012.<br />
KYSTGLIMT 4 2011 I SIDE 2<br />
Vinner<br />
Stormfylt delkonkurranse<br />
Med “Uvêr” som tema var det som venta stormfulle bilete som blei sendt<br />
inn til fjerde og siste delkonkurranse i Kysten i bilder 2011.<br />
Tekst: Olav Helge Matvik<br />
Av alle uvêrsbileta som var sendt inn, syntes juryen at<br />
Magnar Lyngstad sitt bilete ”Storm på Alnes” var det<br />
beste.<br />
– Dei tunge skyene, lysstrålane som likevel slepp gjennom,<br />
bølgjene, uvêrsfargane, fartyet langt der ute – samla<br />
sett synes vi biletet har det som skal til <strong>for</strong> å gå til topps,<br />
konkluderer juryen og gratulerar delvinnaren.<br />
Hakk i hæl, på andreplass i delkonkurransen, kom enda<br />
eit bilete frå same fotograf, nemleg ”På heimveg”.<br />
– Det er eit heilt anna uvêrsbilete, lyst og ledig og<br />
samstundes fargeklart og dramatisk, meiner juryen om<br />
Magnar Lyngstad sitt bilete.<br />
Tredjeplassen tok Ranveig Nesse Aase med eit bilete frå<br />
Borestranda på Jæren.<br />
2. plass<br />
2. plass 2011<br />
Foto: Magnar Lyngstad<br />
– Eit idyllisk bilete til tross <strong>for</strong> uvêret som ligg tungt i det<br />
fjerne, seier juryen.<br />
I tillegg til desse bileta, meiner juryen at endå eit bilete av<br />
Ranveig Nesse Aase, med motiv frå Eggum i Lofoten, har<br />
kvalitetar som gjer at det kan hevde seg i den temafrie<br />
årskonkurransen, og dermed slår følgje med dei dit.<br />
3. plass<br />
Foto: Ranveig Nesse Aase<br />
Foto: Magnar Lyngstad
Årsvinner 2011<br />
Kontrastar til topps i Kysten i bilder<br />
Ranveig Nesse Aase gjekk til topps i Kysten i bilder 2011 med eit bilete som er ei blanding<br />
av idyll og uvêr og grått og fargesterkt.<br />
Tekst: Olav Helge Matvik<br />
Å kåre vinnarbiletet <strong>for</strong> årskonkurransen viste seg å vere<br />
ei vanskeleg oppgåve. Ikkje så rart, sidan finaleheatet<br />
besto av dei beste bileta frå delkonkurransane.<br />
Temafri vinnar<br />
I motsetnad til delkonkurransane har ikkje årskonkurransen<br />
noko tema utover tittelen ”Kysten i bilder”. Vinnarbiletet<br />
er i år eit av bileta som ikkje nådde heilt opp i<br />
den temabundne delkonkurransen, men som altså hadde<br />
kvalitetar nok til å gå til topps i årskonkurransen.<br />
Vi gratulerer Ranveig Nesse Aase med sigeren. Ho<br />
har vore ein av dei ivrigaste bidragsytarane til årets<br />
konkurranse, og enda altså på toppen av pallen med eit<br />
bilete frå Eggum i Lofoten. Ho kan dermed sjå fram til<br />
eit vekesopphald på eit av fyra i ferieheimsordninga til<br />
Kystverket.<br />
Kysten i bilder 2012<br />
Når det gjeld Kysten i bilder 2012, så kjem<br />
vi attende med tema og meir in<strong>for</strong>masjon<br />
eit par månader ut i 2012. Så følg med på<br />
www.<strong>kystverket</strong>.no!<br />
– Vinnarbiletet til Ranveig Nesse Aase har noko spesielt<br />
ved seg. Det er kanskje litt anonymt ved første augekast,<br />
men så veks det stadig dess meir ein studerer det.<br />
Motivet er så kontrastfylt; det er både idyll og uvêrsfylt,<br />
både frodig og fargerikt og samstundes grått og tungt.<br />
Det ser ut som ei stille stund før stormen kjem rullande<br />
inn. Regnbogen er litt stillferdig til stades, og boge<strong>for</strong>ma<br />
finn ein igjen fleire andre stadar i motivet. Totalt sett, i<br />
ein utruleg jamn konkurranse, meiner vi dette biletet har<br />
det lille ekstra som gjer at det går heilt til topps i Kysten i<br />
bilder 2011, grunngjev juryen.<br />
Andre- og tredjeplass<br />
Premiar vankar det og på<br />
Magnar Lyngstad og<br />
Terje Johansen, som tok<br />
høvesvis andre-<br />
og tredjeplass med bileta<br />
”På heimveg” og ”Inn til kai”.<br />
3. plass 2011<br />
– Magnar Lyngstad sitt ”På heimveg” er eit lyst, lett og<br />
samstundes fargeklart bilete som viser eit par farty som<br />
baksar seg fram i bølgjene i uvêr, med Høgstein fyr i framgrunnen.<br />
Eit flott bilete som var nær å gå heilt til topps.<br />
Det var også Terje Johansen sitt utruleg stemningsfulle<br />
”Inn til kai”, med sin fargesterke himmel som speglar seg<br />
i havflata, medan alt anna er silhuettar mot dette lyset,<br />
seier juryen om dei to andre pallplasserte bidraga.<br />
Vi takkar med det <strong>for</strong> alle gode deltakarbidrag til årets<br />
Kysten i bilder, som er lagt ut på Kystverket si nettside og<br />
på Kystverket si Flickr-side.<br />
Foto: Terje Johansen<br />
KYSTGLIMT 4 2011 I SIDE 3
Moderniserer<br />
sjøtrafikksentraltjenesten<br />
I 2012/2013 vil Kystverket utvikle og teste en ny felles teknisk arkitektur<br />
<strong>for</strong> sjøtrafikksentralene. Et moderne og skreddersydd system vil gi<br />
trafikklederne et bedre beslutningsverktøy og mer helhetlig trafikkbilde<br />
som vil gjøre det lettere å avklare trafikksituasjoner.<br />
Tekst/foto: Anne Grethe Nilsen<br />
– Vi ønsker å øke kvaliteten på tjenesten og er i ferd med<br />
å utvikle et fleksibelt system som kan tilpasses nye krav<br />
i fremtiden, og som gir mulighet <strong>for</strong> bedre samhandling<br />
mellom sjøtrafikksentralene, sier senioringeniør Richard<br />
Aase i Senter <strong>for</strong> los og VTS.<br />
De fem sjøtrafikksentralene har i dag ulike tekniske systemer,<br />
prosedyrer og rutiner knyttet til sine respektive systemer.<br />
Dagens systemer er utdaterte og kostnadskrevende å<br />
vedlikeholde og drifte. I nærmere ett år har Senter <strong>for</strong> los<br />
og VTS vært gjennom en grundig og omfattende prosess<br />
<strong>for</strong> å kartlegge sjøtrafikksentralenes brukerbehov og<br />
nye funksjonaliteter som kan bidra til en mer effektiv og<br />
samkjørt tjeneste.<br />
Et enhetlig trafikkbilde<br />
Utviklingen av den nye tekniske arkitekturen starter våren<br />
2012 og vil gå inn i en testfase i 2012/2013. Etter testperioden<br />
skal systemet gradvis settes i produksjon ved de<br />
ulike sjøtrafikksentralene. Systemet skal hente inn data fra<br />
ulike in<strong>for</strong>masjonskilder som i dag benyttes av sjøtrafikksentralene<br />
til å overvåke, regulere og bistå skipstrafikken.<br />
Radarin<strong>for</strong>masjon, sanntidsdata fra det automatiske skipsidentifikasjonssystemet<br />
AIS, in<strong>for</strong>masjon fra meldingssystemet<br />
SafeSeaNet Norway og brukerstøttesystemer skal<br />
integreres og presenteres i ett skjermbilde.<br />
I perioden januar til september i år utstedte sjøtrafikksentralene<br />
i Horten, Brevik, Kvitsøy og Fedje nærmere<br />
210.000 seilingsklareringer, og det ble utført over 4400<br />
To nye tilsynsbåtar skal på plass<br />
KYSTGLIMT 4 2011 I SIDE 4<br />
Bedrifta som skal byggje tilsynsbåtane ligg på Smøla, og<br />
har brei erfaring innan produksjon og utrusting av denne<br />
typen båtar. Fartya som er valt er ein service-/arbeidsbåt av<br />
typen Prowork 1160 DP. Fartøya blir bygd i sjøvassbestandig<br />
aluminium, og skroget blir <strong>for</strong>sterka i front <strong>for</strong> å tåle støyt<br />
mot botn og fjell i front.<br />
Harald Borgø og Richard Aase i Senter <strong>for</strong> los og VTS satte<br />
i høst i gang en omfattende prekvalifiseringsprosess <strong>for</strong> å<br />
vurdere potensielle leverandører av det nye systemet som<br />
skal etableres ved sjøtrafikksentralene. Kravspesifikasjonen<br />
<strong>for</strong> systemet blir sendt ut på anbud 9. januar 2012, med<br />
anbudsfrist 5. mars.<br />
inngrep <strong>for</strong> å avklare trafikksituasjoner, deriblant korrigering<br />
av fart og kurs. Automatisering av alarmer på sjøtrafikksentralene,<br />
som skal introduseres i det nye systemet,<br />
vil gjøre det lettere å oppdage alvorlige trafikksituasjoner<br />
i områder med tett trafikk.<br />
– Fornyingen vil føre til at alle sjøtrafikksentralene får<br />
en mer samkjørt praksis basert på felles prosedyrer.<br />
Integreringen av ulike in<strong>for</strong>masjonskilder og nye tekniske<br />
muligheter vil også gjøre det lettere <strong>for</strong> trafikklederne å<br />
oppdage alvorlige situasjoner, og, ikke minst, gi dem et<br />
bedre beslutningsgrunnlag når de må ta raske og kritiske<br />
avgjørelser og gripe inn i trafikken, sier Aase.<br />
Promek AS er leverandøren som no skal byggje to nye tilsynsbåtar <strong>for</strong><br />
Kystverket Rederi. Kontrakten vart inngått i november, med leveringsfrist<br />
på inntil åtte månader.<br />
Tekst: Tove S. Strømme<br />
Brukargruppa som var med og evaluerte tilboda<br />
i konkurransen var: Per Ole Overgård, Mads Roger Småge<br />
og Brede Gjøringbø. Det var brei semje om at Promek AS<br />
hadde det beste tilbodet, og den båttypen som er best<br />
tilpassa Kystverket sitt behov.
Risikobasert farledsgjennomgang<br />
langs hele kysten<br />
7176 kilometer med hovedleder og 12 085 kilometer med bileder skal<br />
gjennomgås. Oppstart er neste år, og gjennomgangen skal fullføres i<br />
løpet av de nærmeste årene.<br />
Tekst/Foto: Pål Are Lilleheim<br />
– Totalt er det snakk om rundt 1075 hoved- og bileder.<br />
Målsettingen med gjennomgangen er naturlig nok å<br />
gi sikrere navigasjon i ledene, og gjennomgangen skal<br />
munne ut i en moderniseringsplan. Det vil blant annet bli<br />
gjort en vurdering av navigasjonsinnretninger som har<br />
dårlig tilstand – om de skal beholdes, vedlikeholdes eller<br />
moderniseres, <strong>for</strong>klarer Rune Midtkandal ved Senter <strong>for</strong><br />
farled, fyr og merker (FFM) i Kystverket.<br />
Gode verktøyer<br />
Med nær på 20 000 kilometer med farleder er gjennomgangen<br />
en omfattende oppgave. Men gode og effektiver<br />
verktøy, samt bruk av regionenes og fagsenterets kompetanse<br />
og kapasitet, vil det være hensiktsmessig å <strong>for</strong>eta<br />
denne over en periode på tre til fire år.<br />
– Det er ikke alle ledene som skal gjennomgås fysisk. Alle<br />
farledene blir gjennomgått ved bruk av nautisk fagsystem,<br />
som er et godt analyse- og redigeringsverktøy. Spesielt<br />
trafikkerte og belastede områder, samt områder som<br />
ansees som risikofylte, eller der det er særskilte behov, vil<br />
bli gjennomgått fysisk, opplyser Midtkandal.<br />
Løperen gjennomgått<br />
I Løperen, farleden inn til Fredrikstad, er det nylig gjennomført<br />
en gjennomgang. Denne gjennomgangen viser<br />
hvilket effektivt verktøy det nautiske fagsystemet er – og<br />
er i praksis en første brikke i det omfattende puslespillet<br />
som er <strong>for</strong>estående langs hele kysten.<br />
Bakgrunnen <strong>for</strong> gjennomgangen i Løperen er at det har<br />
vært flere grunnstøtinger i området, samt at det er kommet<br />
innspill fra losene i området om at det er <strong>for</strong>bedringspotensial<br />
i merkingen.<br />
Korridormerking<br />
Representanter fra FFM, deriblant Midtkandal, var selv i<br />
området <strong>for</strong> å ta en fysisk gjennomgang. Men detaljarbeidet<br />
er <strong>for</strong>etatt i nautisk fagsystem, der Jan Erik Dyb<br />
var delaktig .<br />
– Gjennomgangen viste at farleden var godt merket, og<br />
i henhold til internasjonal standard. Likevel fant vi at det<br />
var <strong>for</strong>bedringsmuligheter og muligheter <strong>for</strong> modernisering.<br />
I stedet <strong>for</strong> å legge til rette <strong>for</strong> sektorseilas, blir<br />
det nå lagt opp til korridormerking. Dette er basert på<br />
erfaringer, tilbakemeldinger og egne observasjoner fra<br />
området. I stedet <strong>for</strong> å merke hindringene, vil vi merke<br />
leden, <strong>for</strong>klarer Midtkandal.<br />
Den omfattende gjennomgangen av hoved- og biledene<br />
vil bli startet opp på nyåret. Jobben skal organiseres<br />
som et prosjekt, og i skrivende stund <strong>for</strong>eligger ikke det<br />
konkrete oppdraget som skal utarbeides av sjøsikkerhetsavdelingen.<br />
Men over<strong>for</strong> Kystglimt opplyses det at dette<br />
kommer.<br />
Fra venstre Jan Erik Dyb, Øyvind Schrøder og Rune<br />
Midtkandal ved Sentrer <strong>for</strong> farled, fyr og merker vil være<br />
sentrale personer når Kystveket skal gå igjennom nær<br />
20 000 kilometer med farleder de kommende årene.<br />
Ansvaret <strong>for</strong> helheten i kartleggingen vil ligge hos FFM,<br />
mens regionkontorene i Kystverket vil <strong>for</strong>eta den enkelte<br />
gjennomgangen av farledene i sitt område.<br />
Høy prioritet<br />
Sjøsikkerhetsdirektør Arve Dimmen opplyser at prosjektet<br />
”Farledsgjennomgang” prioriteres høyt.<br />
– En slik gjennomgang er en <strong>for</strong>utsetning <strong>for</strong> å lage en<br />
god moderniserinsplan <strong>for</strong> våre navigasjonsinnretninger,<br />
sier han.<br />
Han er meget tilfreds med arbeidet som ble gjort i<br />
Løperen, og sier at dette ble en god gjennomkjøring<br />
ikke bare <strong>for</strong> det nautiske fagsystemet, men også <strong>for</strong><br />
det samarbeidet mellom FFM og regionens havne- og<br />
farvannsavdeling og sjøtrafikkavdeling som dette arbeidet<br />
er så avhengig av<br />
– Det er helt nødvendig å trekke på losenes farvannskompetanse<br />
slik man her har gjort, understreker sjøsikkerhetsdirektøren.<br />
Illustrasjonen viser et område i Løperen,<br />
der bildet til venstre viser dataen og<br />
merkene i et papirkart, mens utsnittet<br />
til høyre viser data fra nautisk fagsystem<br />
etter gjennomgang av farleden.<br />
KYSTGLIMT 4 2011 I SIDE 5
Illustrasjonsfoto<br />
AIS gir stor nytteverdi<br />
Tilbakemeldinger fra brukere viser at det automatiske identifikasjonssystemet AIS er et flittig brukt verktøy<br />
i det <strong>for</strong>ebyggende arbeidet langs kysten. Hovedredningssentralen er en av brukerne som har stor nytteverdi<br />
av systemet under sjøgående søk- og redningsaksjoner<br />
Tekst: Anne Grethe Nilsen, foto: Kystverket<br />
Det er nesten ikke en eneste hendelse på sjø hvor vi ikke<br />
benytter oss av AIS. AIS benyttes både til å bestemme<br />
posisjonen til fartøy i nød og finne fartøy til å bistå under<br />
aksjoner. Det <strong>for</strong>enkler også koordineringen av redningsaksjoner,<br />
sier redningsleder Raymond Prestøy ved Hovedredningssentralen<br />
i Nord-Norge.<br />
Ifølge Prestøy er AIS et viktig og tidsbesparende arbeidsverktøy<br />
under søk og redningsaksjoner.<br />
─ Vi bruker betydelig mindre tid nå enn før på alarmering og<br />
koordinering, samtidig som arbeidsbelastningen <strong>for</strong> oss og<br />
ressursene blir redusert. De viktige minuttene som vi sparer<br />
ved å bruke AIS redder liv. Det eneste problemet er at vi<br />
svært gjerne skulle hatt bedre dekning i vårt ansvarsområde,<br />
sier Prestøy.<br />
Ulike bruksområder<br />
AIS-nettverket består av 40 landbaserte basestasjoner langs<br />
kysten som mottar automatiske meldinger fra fartøy med<br />
Med nye <strong>kystverket</strong>.no har Kystverket endelig fått på plass<br />
nettsider som etaten kan være bekjent av, og som gir helt<br />
andre muligheter <strong>for</strong> å nå ut til våre brukergrupper. Det er<br />
likevel nå den virkelige jobben begynner. Hvordan skal vi<br />
sikre at nettsidene er oppdatert, og at de innholder nyttig<br />
in<strong>for</strong>masjon og tjenester som brukerne etterspør?<br />
Det er fagfolkene som kjenner brukernes behov best, og vi<br />
trenger der<strong>for</strong> et sterkere samarbeid mellom kommunikasjon<br />
og fag.<br />
sanntidsin<strong>for</strong>masjon om fartøyets posisjon, kurs, fart, og<br />
identitet. Kystverket drifter systemet og videredistribuerer<br />
AIS-data til andre offentlige myndigheter via en webbasert<br />
tjeneste.<br />
AIS benyttes av ulike aktører i <strong>for</strong>bindelse med ulike<br />
myndighetsoppgaver. Også internt i Kystverket benytter<br />
ulike fagområder systemet aktivt, eksempelvis lostjenesten,<br />
beredskapsavdelingen, og i tilknytning til transportplanlegging.<br />
For sjøtrafikksentraltjenesten, som i kombinasjon med<br />
radar benytter systemet til å overvåke, regulere og bistå<br />
skipstrafikken i områder med mye risikotrafikk, har AIS også<br />
stor nytte.<br />
─ AIS er blitt et uunnværlig verktøy i beredskapssituasjoner<br />
hvor vi raskt må lokalisere nærliggende ressurser som kan<br />
bistå fartøy som har problemer, sier trafikksentralsjef Tormod<br />
Våga ved Kvitsøy trafikksentral. ─ Hverdagen før og etter AIS<br />
er som natt og dag. Tidligere måtte vi kontakte fartøyene<br />
direkte <strong>for</strong> å få detaljert in<strong>for</strong>masjon om fartøyet, mens vi i<br />
Ressursgruppe<br />
Det er der<strong>for</strong> behov <strong>for</strong> å få på plass en regional og tverrfaglig<br />
ressursgruppe. Gruppen skal inneholde deltagere fra alle<br />
fag og regioner. Disse får opplæring i å skrive og publisere<br />
på web, og vil fungere som superbrukere/webressurser<br />
internt i avdelingen/regionen, samt være et bindeledd<br />
over<strong>for</strong> Kommunikasjonsstaben. Målet på sikt er at fagene<br />
skal kunne røkte egne områder på websidene, og gi innspill<br />
til <strong>for</strong>bedringer og videreutvikling.<br />
At fagfolkene involveres sterkere enn i dag kan gi bedre<br />
– og mer oppdatert – innhold på <strong>kystverket</strong>.no, samt at det<br />
dag finner mesteparten av de opplysningene vi trenger på<br />
AIS.<br />
I stadig utvikling<br />
Men systemet er ikke uten begrensninger. Landbasert AIS har<br />
en avgrenset rekkevidde på 40-60 nautiske mil, og kupert<br />
terreng og ustabile vær<strong>for</strong>hold fører til mangelfull dekning<br />
i enkelte områder. Der<strong>for</strong> planlegger Kystverket i 2012 å<br />
opprette enda flere AIS basestasjoner, spesielt i områder med<br />
tett trafikk.<br />
Siden etableringen av det nasjonale AIS-nettverket i 2005,<br />
har systemet vært i stadig utvikling. Oppskytingen av den<br />
norske satellitten AISSat-1 i 2010 ga Kystverket tilgang<br />
på satellittbasert AIS-data som gjør det mulig å observere<br />
fartøy i havområder. Om kort tid vil også AIS-brukere med<br />
Android-telefoner kunne laste ned en nylig utviklet AIS<br />
applikasjon. Tilgangen på applikasjonen vil være søkerbasert<br />
og brukerbegrenset.<br />
Etablerer ressursgruppe <strong>for</strong> <strong>kystverket</strong>.no<br />
En tverrfaglig og regional ressursgruppe skal sørge <strong>for</strong> bedre faglig <strong>for</strong>ankring og mer oppdaterte<br />
og brukervennlige nettsider.<br />
Tekst: Sveinung Nedregotten<br />
KYSTGLIMT 4 2011 I SIDE 6<br />
enkelte fagområdet blir mer og bedre profilert. En satsing på<br />
nett vil også kunne føre til færre personlige henvendelser (på<br />
e-post og telefon m.m.) til den enkelte.<br />
Oppstartsmøte<br />
I og med at dette er en ny måte å organisere webarbeidet på<br />
i Kystverket, må veien bli litt til mens vi går. Men det legges<br />
opp til to årlige samlinger <strong>for</strong> gruppen.<br />
Den første samlingen av ressursgruppen går av stabelen i<br />
januar i Ålesund.
Aktivt kurs i ledelse<br />
av aksjoner<br />
Hvordan lærer vi best mulig opp personell til å kunne delta i ledelsen<br />
av aksjoner mot akutt <strong>for</strong>urensning? Dette var hovedspørsmålet da<br />
Kystverkets beredskapsavdeling skulle planlegge høstens kurs i ledelse<br />
av aksjoner mot akutt <strong>for</strong>urensning.<br />
Tekst/foto: Anne-Ruth Jangaard<br />
Dette er et tredagerskurs, der de to første dagene har<br />
vært basert på <strong>for</strong>elesninger, mens siste dag har vært<br />
brukt til en spilløvelse. Kurset har fått gode tilbakemeldinger,<br />
men innspill om at de to første dagene har blitt<br />
litt stillesittende, samt meget positive evalueringer av spilløvelsen,<br />
ga grunnlag <strong>for</strong> å prøve en ny vri. Som kursleder<br />
<strong>for</strong> kurset fikk jeg arbeide sammen med en entusiastisk<br />
og meget dyktig gjeng medarbeidere som la ned et solid<br />
stykke arbeid i å <strong>for</strong>berede og gjennomføre kurset etter<br />
en annen struktur og med til dels andre arbeidsmetoder<br />
enn tidligere.<br />
Styrende <strong>for</strong> innholdet var, som tidligere, læringsmålene<br />
<strong>for</strong> kurset slik de er ut<strong>for</strong>met i Læreplanen <strong>for</strong> opplæring<br />
i håndtering av akutt <strong>for</strong>urensning. Denne gangen ble<br />
imidlertid hele kurset knyttet opp mot et senario som ble<br />
presentert allerede første dag. Senarioet var en skipskollisjon<br />
på Sunnmørskysten med etterfølgende oljeutslipp<br />
som drev i retning av Runde og andre miljøsårbare<br />
områder.<br />
Helt fra starten av ble kursdeltakerne delt inn i grupper<br />
på tvers av tilhørighet til IUA eller andre organisasjoner.<br />
Gruppene arbeidet sammen gjennom hele kurset og<br />
hadde ansvar <strong>for</strong> de ulike funksjonene i staben som ble<br />
etablert: innsatsledelse, planlegging og miljø, operasjon,<br />
logistikk, HMS-koordinator, mediehåndtering og<br />
støttefunksjoner. Hver gruppe hadde en faglig veileder fra<br />
Kystverkets beredskapsavdeling. Disse veilederne bidro<br />
også med korte <strong>for</strong>elesninger.<br />
Kurset vekslet mellom fellessamlinger og gruppearbeid.<br />
Fellessamlingene ble brukt til korte <strong>for</strong>elesninger, stabsmøter<br />
og faglige spørsmål og innspill fra kursdeltakere og<br />
veiledere. Deretter ble den videre utviklingen av senarioet<br />
presentert, og gruppene fikk nye ut<strong>for</strong>dringer å arbeide<br />
med. Gruppenes arbeid var så grunnlag <strong>for</strong> stabsmøte og<br />
samtale i neste fellessamling.<br />
Undervisningen i mediehåndtering var lagt opp som en<br />
pressekonferanse som ble planlagt og gjennomført av<br />
kursdeltakerne, og med elever fra Horten videregående<br />
skole i rollen som presse. Elevene gjennomførte også<br />
videointervjuer med innsatsledere og funksjonsledere. Det<br />
var mye læring i refleksjoner og innspill i den etterfølgende<br />
fellesamlingen.<br />
Kurset ble avsluttet med en paneldiskusjon med lederne<br />
<strong>for</strong> planlegging- og miljøseksjonen, operasjonsseksjonen<br />
og logistikkseksjonen i panelet.<br />
De tjue deltakerne på kurset var i hovedsak personer<br />
fra ulike interkommunale utvalg mot akutt <strong>for</strong>urensning<br />
(IUA), men kurset hadde også deltakere fra privat industri<br />
og tjenesteleverandører. Deltakerne viste stor iver og<br />
interesse og bidro til god læring gjennom sitt engasjement.<br />
Det er ressurskrevende å gjennomføre et kurs på denne<br />
måten, både når det gjelder <strong>for</strong>beredelser og gjennomføring,<br />
men når sentralt personell i den nasjonale<br />
beredskapen mot akutt <strong>for</strong>urensning samles til opplæring,<br />
er det selvsagt vesentlig at læringsutbyttet blir best<br />
mulig. Vi mener vi er på rett vei, og tilbakemeldingene fra<br />
deltakerne bekrefter også dette: Det praktiske fokuset,<br />
mye aktivitet, god veksling mellom teori og praksis og<br />
gode <strong>for</strong>elesere og veiledere trekkes spesielt fram. Våre<br />
egne og deltakernes <strong>for</strong>bedringspunkter tar vi med oss til<br />
neste kurs i ledelse av aksjoner våren 2012. Da blir det<br />
det nyopprettede beredskapssenteret som får ansvar <strong>for</strong><br />
disse kursene.<br />
KYSTGLIMT 4 2011 I SIDE 7
Kystverket Rederis nye fartøy, som skal hete OV ”Utvær”,<br />
skal ligge ved verftet i Riga helt frem mot jul.<br />
– Den blir liggende der så lenge <strong>for</strong>di Fitjar Mekaniske<br />
ønsker å få mest mulig ferdigstilt ved Riga Shipyard. Så blir<br />
den slept til Hordaland <strong>for</strong> ferdigstillelse , <strong>for</strong>klarer Guttorm<br />
Tomren, avdelingsleder <strong>for</strong> fartøysdrift ved Kystverket<br />
Rederi.<br />
Han <strong>for</strong>klarer videre at det akkurat nå er full fart med<br />
stålarbeid, mens overbygg og bro i skrivende stund ligger<br />
klar <strong>for</strong> å løftes på plass. Forberedelser til, og malearbeid<br />
pågår <strong>for</strong> fullt på ulike deler av skipet.<br />
19. mars er satt som dato <strong>for</strong> overlevering. OV ”Utvær” vil<br />
så gå til Ålesund, der det vil bli opptrening av mannskap,<br />
samt montering av en del ekstra utstyr.<br />
KYSTGLIMT 4 2011 I SIDE 8<br />
Opna ny los-stasjon i Florø<br />
I november vart Florø losstasjon offisielt opna. Det er fyrste gong på fleire<br />
tiår at det blir etablert ein ny losstasjon i Noreg. Førre gang det blei opna<br />
ein ny losstasjon var på slutten av 80-talet i Sandnessjøen.<br />
Tekst/foto: Anne Grethe Nilsen<br />
– Eg er ein av dei som dagleg er i kontakt med losane<br />
og får nyte godt av tenesta som nå har kome til Florø.<br />
Eg opplever at det er stor høgde under taket til å<br />
diskutere og løfte ut<strong>for</strong>dringar, sa Ronny Kjerpeseth under<br />
opninga. Kjerpeseth er daglig leiar av speditør-<br />
firmaet K. Jansen AS som held til i Florø.<br />
Ein større oppdragsmengde i kombinasjon med eit<br />
aukande behov knytt til industriutviklinga i området, ligg til<br />
Florø losstasjon vil på sikt vere fast bemanna med<br />
seks statslosar, og dekke området frå Ålesund i nord til<br />
Korsfjorden i sør.<br />
– Dåp kommer vi tilbake med mer in<strong>for</strong>masjon om senere<br />
– både tid, sted og gudmor, <strong>for</strong>klarer Tomren.<br />
Første av flere<br />
OV ”Utvær” er det første fartøyet som bygges i henhold<br />
til Kystverket Rederis fartøys<strong>for</strong>nyingsplan av 2007. Fitjar<br />
Mekaniske har opsjon på bygging av enda et fartøy, og<br />
håpet fra Kystvekets side er at det i snitt blir levert et nytt<br />
fartøy hvert annet år.<br />
Dette er også i tråd med innholdet i Nasjonal Transportplan<br />
2010 – 2019, og omfatter i alt seks nye fartøyer. I statsbudsjettet<br />
<strong>for</strong> 2012 ble Kystveket tildelt delvis finansiering<br />
av et fartøy nummer to.<br />
grunn <strong>for</strong> at Kystverket har valt å etablere ein permanent<br />
losstasjon i Florø. Kystverket har hatt ein midlertidig losstasjon<br />
i Florø sidan 2008, som har vore bemanna med losar<br />
frå losstasjonane i Bergen, Viksøy og Fedje.<br />
I 2007 blei det registrert over 840 losoppdrag i virkeområdet<br />
til den midlertidige losstasjonen. Dette talet auka til om<br />
lag 1100 oppdrag i 2010. Tal registrert så langt i år tydar<br />
på ei ytterligare trafikkauking i 2011.<br />
Etableringa av Florø losstasjon vil redusere ventetida på<br />
los og bidra til å auke servicegraden til skipstrafikken i<br />
området, samstundes som ressursane til lostenesta kan bli<br />
brukt meir effektivt.<br />
OV ”Utvær” tar <strong>for</strong>m<br />
Kystverkets nye fartøy er planlagt overlevert i mars.<br />
Tekst/foto: Pål Are Lilleheim/Einar Husøy<br />
Justerer kvalitetssystemet<br />
I <strong>for</strong>bindelse med innføring av OV ”Utvær” vil Kystverket<br />
Rederi i 2012 justere sitt eksisterende kvalitetssystem, slik<br />
at dette er i overensstemmelse med ISM-koden. Dette vil<br />
bare være en del av de krav som OV ”Utvær” vil oppfylle,<br />
både med hensyn til eksisterende miljøkrav, og kommende<br />
miljøkrav.<br />
– OV ”Utvær” vil markere et skille <strong>for</strong> Kystverket <strong>for</strong> hvilke<br />
bidrag vi kan gi, hvordan vi utfører de <strong>for</strong>skjellige oppdragene<br />
og hvor sikker og miljøvennlig denne utførelsen er,<br />
fastslår Tomren.
15 års bistandssamarbeid<br />
i Vietnam avsluttet<br />
Etter 15 år med bistandssamarbeid ble prosjektet ”Development of management Systems on<br />
Dafety, working Environment and Environment Pollution Control in the Vietnamese Petroleum<br />
Industry” avsluttet med en erfaringskonferanse 21. – 22. november i DaNang i Vietnam.<br />
– Prosjektet startet som et felles NORAD prosjekt mellom<br />
Oljedirektoratet og SFT. Som følge av endringer i<br />
direktoratsstrukturen i Norge avsluttet prosjektet som et<br />
samarbeidsprosjekt mellom Petroleumstilsynet, Klima- og<br />
<strong>for</strong>urensningsdirektoratet og Kystverket, <strong>for</strong>teller Ole Kristian<br />
Bjerkemo, som har vært med i prosjektet fra starten.<br />
Prosjektet har vært inndelt i tre faser med klare målsetninger<br />
<strong>for</strong> hver fase.<br />
– Kystverkets deltakelse i prosjektet har vært innen<br />
oljevernberedskap. Prosjektet har omfattet oppbygging<br />
av oljevernberedskapen i det sydlige Vietnam. Gjennom<br />
oljeverndelen av prosjektet har det blitt utviklet en<br />
Sveinung Nedregotten (prosjektleder), sammen med<br />
Tomasz Rakoczy fra leverandøren Making Waves, og Anne<br />
Grethe Nilsen fra kommunikasjonsstaben i <strong>for</strong>bindelse med<br />
testing av de nye nettsidene hos leverandøren.<br />
første oljevernberedskapsplan <strong>for</strong> statsoljeselskapet<br />
Petrovietnam som de senere har videreutviklet basert på<br />
kunnskap som er opparbeidet, opplyser Bjerkemo.<br />
Denne beredskapsplanen er basert på risikovurderinger<br />
og andre underlagsdokumenter utviklet i prosjektet. I<br />
tillegg til selve beredskapsplanen er det gjennomført<br />
en rekke opplærings- og øvelsesaktiviteter i Norge og<br />
Vietnam. Det er utviklet veiledninger <strong>for</strong> strandaksjoner<br />
og håndtering av oljeholdig avfall. En har også laget<br />
elektroniske sårbarhetskart, metoder <strong>for</strong> analyse av olje<br />
og modell <strong>for</strong> drivbaneberegninger som alle er viktige<br />
verktøy ved eventuelle oljevernaksjoner.<br />
– I <strong>for</strong>bindelse med erfaringskonferansen ble det fremlagt<br />
en oversikt over de resultatene som er oppnådd. Fra<br />
Vietnamesisk side ble samarbeidet fremhevet som veldig<br />
godt og at landet hadde hatt stor nytte av prosjektet,<br />
<strong>for</strong>teller Bjerkemo, som roser det arbeidet som vietnameserne<br />
selv har gjort gjennom prosjektet.<br />
– De har kommet et langt stykke på veien <strong>for</strong> å få en god<br />
oljevernberedskap og vil nå være fullt ut kompetente til å<br />
videreutvikle beredskapen selv, sier han.<br />
KYSTGLIMT 4 2011 I SIDE 9
Kvitsøy sjøtrafikksentral.<br />
Et kvantesprang<br />
<strong>for</strong> økt sikkerhet til sjøs<br />
Sjøtrafikksentraltjenesten har en kort historie i Norge, med den første sentralen satt i drift i Brevik ved innseilingen<br />
til industriområdet i Grenland i 1978. Før opprettelsen av sjøtrafikksentralen i Brevik var ulykkesfrekvensen i dette<br />
området økende, selv med losplikt, fyr og omfattende merking. Utviklingen var en utløsende årsak <strong>for</strong> å få<br />
opprettet sjøtrafikksentralen, og med denne ble antall ulykker betydelig redusert<br />
Tekst: Eirik Gurandsrud, Tungenes fyr/Kystverkmusea | Foto: Kystverket<br />
I dag er det etablert fem sjøtrafikksentraler i Norge:<br />
Brevik, Fedje, Horten, Kvitsøy og Vardø. Disse leverer<br />
hovedsak trafikkregulering, in<strong>for</strong>masjonstjeneste og<br />
navigasjonsassistanse til sjøfarende som er innen<strong>for</strong><br />
sentralenes virkeområder.<br />
Den vestlige verden har i hele etterkrigstiden (1945-) hatt<br />
et økende materielt- og energi<strong>for</strong>bruk. Dette har ført til<br />
en stor økning i skipsfarten, og i dag fraktes 80 prosent<br />
av alle varer sjøveien. Men skipsfarten er en potensiell<br />
miljøtrussel, noe som ble spesielt tydelig en vinternatt i<br />
1989, når det amerikanske tankskipet ”Exxon Valdez”<br />
gikk på grunn om lag fire mil uten<strong>for</strong> oljehavnen Valdez<br />
i Alaska.<br />
Skipet var på vei til Cali<strong>for</strong>nia, fullastet med olje. Nærmere<br />
33 000 tonn olje lakk ut i Prince William-sundet, og<br />
sterk vind og høy sjø spredte utslippet over store områder.<br />
I løpet av tre måneder var en 1100-1200 kilometer lang<br />
strandlinje rammet av oljesøl. Dette tilsvarer strekningen<br />
Stavanger-Brønnøysund.<br />
Området der Exxon Valdez grunnstøtte hadde siden 1977<br />
vært underlagt et trafikkseparasjonssystem og bestemte<br />
seilingsregler. Farvannet var likevel ikke underlagt noen<br />
spesiell kontroll. En rapport utarbeidet i etterkant av<br />
Exxon Valdez-ulykken av The Alaska oil spill commi-<br />
KYSTGLIMT 4 2011 I SIDE 10<br />
sion vektla blant annet et strengere kontrollsystem <strong>for</strong><br />
risikotransport til sjøs. Et av tiltakene som ble <strong>for</strong>eslått var<br />
tvungen trafikkontroll i områder der skip med risikolast<br />
ferdes.<br />
Norske reaksjoner<br />
Exxon Valdez fikk globale konsekvenser og bevisstgjorde<br />
myndigheter over hele verden om betydningen av å sikre<br />
sjøveien. Samme år som Exxon Valdez <strong>for</strong>liste, gikk det<br />
brasilianske bulkskipet ”Mercantil Marica” på grunn<br />
på Storsvalene i Solund i Sogn og Fjordane. 420 tonn<br />
bunkersolje lakk ut fra skipet og skadet en 30 kilometer<br />
lang strandlinje. Ulykken var med på å bekrefte behovet<br />
<strong>for</strong> bedre sikring av risikotransport til langs norskekysten.<br />
Året etter utkom rapporten ”Miljøsikkerhet i innseilingsleder”<br />
<strong>for</strong>fattet av en arbeidsgruppe bestående av<br />
representanter fra Direktoratet <strong>for</strong> Brann- og eksplosjonsvern,<br />
Norges sjøkartverk, Forsvarets overkommando,<br />
Kystdirektoratet, Sjøfartsdirektoratet, Direktoratet <strong>for</strong><br />
arbeidstilsynet, Statens Forurensingstilsyn og Næringsdepartementet.<br />
Exxon Valdez-ulykken ble spesielt belyst i<br />
denne rapporten. Arbeidsgruppens mandat var å <strong>for</strong>eslå<br />
iverksettelse av tiltak <strong>for</strong> å styrke den miljømessige sikkerheten<br />
ved innseilingsledene til olje- og kjemikaliebaserte<br />
industrianlegg, herunder havne- og farvannstiltak,<br />
skipstekniske tiltak, organisering og rutiner om bord og<br />
i rederiene, samt beredskapstiltak om bord og i land.<br />
Arbeidsgruppen skulle også konsentrere seg om spesielle<br />
risikoområder. Retningslinjene fra rapporten til the Alaska<br />
oil spill commision skulle i følge arbeidsgruppen danne<br />
basis <strong>for</strong> ”den norske holdningen til miljøsikkerhet”.<br />
Innseilingsområdene Fredrikstad og Sarpsborg, Oslo og<br />
Slagenstangen, Grenlandsområdet, Risavika og Kårstø<br />
(Rogalandsområdet), samt Sture og Mongstad ble vurdert<br />
av arbeidsgruppen som spesielt miljøutsatte i <strong>for</strong>hold<br />
til trafikkmønster, type og mengde last, og bosetning. I<br />
rapporten ble det <strong>for</strong>eslått en rekke tiltak <strong>for</strong> å <strong>for</strong>hindre<br />
ulykker i de spesielt utsatte områdene. Blant tiltakene var<br />
opprettelse av sjøsjøtrafikksentraler.<br />
Sjøtrafikksentralenes <strong>for</strong>ebyggende rolle<br />
Grunnlaget <strong>for</strong> opprettelsen av de norske sjøtrafikksentralene<br />
var å sikre risikotransport til og fra olje- og<br />
kjemikalieanlegg, <strong>for</strong> å unngå miljøødeleggelser.<br />
I Rogaland <strong>for</strong>eslo arbeidsgruppen å etablere en sjøtrafikksentral<br />
på Kvitsøy med ansvarsområde fra Åna-Sira<br />
i sør til Ryvarden i nord. Den endelige avgjørelsen kom i<br />
statsbudsjettet <strong>for</strong> 1997, og 1. januar 2003 ble Kvitsøy<br />
sjøtrafikksentral operativ.
Skipstrafikken innen<strong>for</strong> ansvarsområdet til sjøtrafikksentralen<br />
har vært jevnt stigende siden oppstarten i 2003, og<br />
2/3 av trafikken er knyttet til gassbehandlingsanlegget på<br />
Kårstø. Fra 2007 til 2010 registrerte Kvitsøy sjøsjøtrafikksentral<br />
i overkant av 100.000 skipsbevegelser hvert år.<br />
Ifølge sjøtrafikksentralsjef Tormod Våga skjer det årlig<br />
mellom 10-14 alvorlige hendelser og nestenulykker i<br />
Rogalandsfarvannet. Av disse er 3-4 ulykker. I 2010 grep<br />
trafikklederne inn i skipstrafikken i underkant av 300<br />
ganger hver måned <strong>for</strong> å avklare trafikksituasjoner. Dette<br />
innebærer blant annet korrigering av kurs og hastighet<br />
<strong>for</strong> å unngå risikable situasjoner.<br />
I kost-/nytteanalysene som ble utarbeidet før etablering<br />
av sjøtrafikksentralene, blir betydningen av en sjøtrafikksentral<br />
tallfestet i <strong>for</strong>hold til nedgang i ulykker, med<br />
tilhørende samfunnsmessige kostnadsreduksjoner. En<br />
sjøtrafikksentral <strong>for</strong> Rogaland ble beregnet å ha en årlig<br />
ulykkesreduserende effekt på mellom 10 og 30 prosent<br />
i områdene som skulle inngå i sjøtrafikksentralens<br />
ansvarsområde.<br />
Sjøfartsdirektoratet ulykkesstatistikk fra perioden 1981-<br />
2002 viser at det var gjennomsnittlig 12,9 skipsulykker<br />
årlig i området fra Jærens rev i Sør-Rogaland til Sletta i<br />
Sør-Hordaland. I årene 2003 til 2010 skjedde det gjennomsnittlig<br />
7,5 skipsulykker pr. år. Dette innebærer en<br />
reduksjon på 42 prosent i antall årlige skipsulykker i dette<br />
området etter at Kvitsøy VTS ble satt i drift.<br />
Disse ulykkene er hovedsakelig kollisjoner og grunn-<br />
støtinger.<br />
Kvitsøy sjøtrafikksentral har vært operativ i åtte år, men<br />
det er likevel <strong>for</strong> tidlig å trekke sikre konklusjoner om<br />
effekten av sentralen. Det er også verdt å merke seg at<br />
de lave ulykkestallene fra 2003 og 2004 er en del av en<br />
trend som begynte i 2001. Det kan der<strong>for</strong> være andre<br />
faktorer enn sjøtrafikksentralen som har bidratt til ulykkesreduksjon<br />
i dette området. En <strong>for</strong>eløpig konklusjon er<br />
uansett at Kvitsøy sjøtrafikksentral bidrar til færre ulykker<br />
og er mer effektiv enn den <strong>for</strong>utgående kost-/nytteanalysen<br />
<strong>for</strong>espeilet.<br />
FAKTA<br />
• Sjøtrafikksentraltjenesten jobber <strong>for</strong> å redusere<br />
risikoen <strong>for</strong> skipsulykker og bidra til effektiv<br />
trafikkavvikling.<br />
• Sjøtrafikksentralene mottar signaler fra radarer<br />
som dekker sine respektive virkeområder.<br />
Signalene tolkes inn i et radarbilde, som<br />
i kombinasjon med skipsidentifikasjonssystemet<br />
AIS viser et helhetlig trafikkbilde.<br />
• Alle skip som er underlagt <strong>for</strong>skrifter gjeldende<br />
<strong>for</strong> sjøtrafikksentralens virkeområde, må ha<br />
tillatelse fra sentralen <strong>for</strong> å benytte farvannet,<br />
og har kontinuerlig lytteplikt på sjøtrafikksentralens<br />
VHF radiosamband (Very High<br />
Frequency).<br />
Eirik Gurandsrud er lektor med mastergrad fra<br />
historie fra Høgskolen i Bergen/Universitetet<br />
i Bergen. Han ble i 2009 ansatt som<br />
avdelingsleder ved Kystverkets etatsmuseum<br />
ved Jærmuseet Tungenes fyr. Avdelingen<br />
er en del av Kystverkets etatsmuseum,<br />
Kystverkmusea. En av hovedoppgavene<br />
<strong>for</strong> Tungenes fyr i etatsmuseet er å<br />
dokumentere historien til den norske<br />
los- og sjøtrafikksentraltjenesten.<br />
”I tillegg har vi en viktig funksjon i det at vi oppdager fartøy som får problemer, spesielt maskinproblemer, der vi tilkaller og<br />
pålegger taubåtassistanse. Det at vi kan pålegge assistanse er en <strong>for</strong>bedring i <strong>for</strong>hold til før, da det var opp til skipperen om han<br />
ville ha assistanse. Da ville de gjerne vente litt, og det viste seg ofte å være litt <strong>for</strong> lenge.”<br />
– Sjøtrafikksentralsjef Tormod Våga, Kvitsøy sjøtrafikksentral.<br />
Brevik sjøtrafikksentral er Kystverkets<br />
eldste og har bistått trafikken i<br />
Grenlands-området i over 30 år.<br />
KYSTGLIMT 4 2011 I SIDE 11
Har kartlagt status <strong>for</strong> fiskerihamner<br />
Fiskeridirektoratet og Kystverket har gjennomført ei kartlegging av dei statlege fiskerihamnene,<br />
med tanke på Kystverket si avhending av fiskerihamner som ikkje lenger er næringsaktive.<br />
Kartlegginga er gjort i perioden juni–november i år.<br />
Tekst/foto: Olav Helge Matvik<br />
Arbeidet er gjort etter initiativ frå Kystverket, som<br />
<strong>for</strong>valtar dei om lag 600 statlege fiskerihamnene i landet.<br />
Mange av desse statlege fiskerihamnene er i dag ikkjenæringsaktive.<br />
Gjennom statsbudsjetta dei siste åra har<br />
Kystverket di<strong>for</strong> hatt i oppdrag å utføre ei avhending eller<br />
overføring av slike ikkje-næringsaktive fiskerihamner til<br />
nye <strong>for</strong>mål.<br />
– Ved å avhende hamner som ikkje lenger er viktige <strong>for</strong><br />
fiskerinæringa, frigjer Kystverket kapasitet og ressursar<br />
til <strong>for</strong>valtinga av dei fiskerihamnene som er aktive, <strong>for</strong>tel<br />
avdelingsdirektør Vigdis T. Bye i Kystverkets kyst<strong>for</strong>valtningsavdeling,<br />
som trur ei statusendring kan vere positivt<br />
<strong>for</strong> mange hamner.<br />
– Fiskerihamnstatusen legg sterke band på bruken – då<br />
er det først og fremst fiskeriinteressene som skal sikrast.<br />
Annan bruk skjer berre på midlertidig basis. Ei avhending<br />
eller overføring til ny bruk kan der<strong>for</strong> føre til ei vitalisering,<br />
i <strong>for</strong>m av nye moglegheiter der bandlegginga har<br />
vore til hinder <strong>for</strong> utvikling, seier Bye.<br />
KYSTGLIMT 4 2011 I SIDE 12<br />
Heilskapeleg vurdering<br />
– Samarbeidet mellom Kystverket og Fiskeridirektoratet<br />
har sikra ei heilskapeleg vurdering av fiskeriinteressene<br />
i fiskerihamnene. Kystverket utarbeidde først eit <strong>for</strong>slag<br />
med fylkesvis og kommunevis oversikt over statlege<br />
fiskerihamner, der ei førebels vurdering av næringsaktiviteten<br />
var gjort. Vurderingane var då basert på Kystverkets<br />
eigen kunnskap om aktiviteten i hamnene, og dels også<br />
på konklusjonar som tidlegare var gjort i samråd med<br />
Fiskeridirektoratet, opplyser ho.<br />
Fiskeridirektoratet har no gjort ei nærare vurdering<br />
av næringsaktiviteten. I vurderinga har ein også sett<br />
på totaliteten av hamnene i området, slik at ein sikrar<br />
mottaksmoglegheiter og fiskerihamner i rimeleg omfang<br />
innan<strong>for</strong> det enkelte fylke/region.<br />
Klassifiseringa av den enkelte hamn er avklart med lokale<br />
fiskarlag og kystfiskarlag, samt med Norges Fiskarlag og<br />
Norges Kystfiskarlag sentralt.<br />
Kystverket Vest kartla nylig flere blåskjellanlegg i Rogaland<br />
som er synlig preget av mangel på tilsyn og vedlikehold.<br />
Fiskefarty på Røst<br />
(Illustrasjonsbilete)<br />
Den vidare prosessen<br />
– Vi vil no gå gjennom innspela frå Fiskeridirektoratet, og<br />
sjå desse i samanheng med førebelse vurderingar som<br />
regionkontora til Kystverket allereie har føreteke. Det ligg<br />
an til at minst 200 hamner vil bli vurdert som ikkje lenger<br />
næringsaktive eller naudsynte <strong>for</strong> fiskeriinteresse. Men<br />
det er ikkje dermed sagt at desse fiskerihamnene vil bli<br />
avhenda, understrekar Bye.<br />
Fiskeridirektoratet sine vurderingar inngår i grunnlagsmaterialet<br />
<strong>for</strong> den vidare prosessen med å utarbeide ein<br />
strategi <strong>for</strong> avhending av ikkje-næringsaktive fiskerihamner.<br />
Om ei fiskerihamn etter kvart vert avhenda, vil bli<br />
avgjort gjennom ei totalvurdering som vert gjort <strong>for</strong> kvar<br />
enkelt hamn.<br />
Med andre ord; sjølv om ei fiskerihamn vert vurdert som<br />
at den ”kan avhendast”, betyr ikkje det at den skal<br />
avhendast.<br />
Vil fjerne <strong>for</strong>latte blåskjellanlegg<br />
Kystverket Vest, Fiskeridirektoratet region sør og Fiskeridirektoratet<br />
region Vest planlegger en opprydningsaksjon neste år <strong>for</strong> å fjerne<br />
<strong>for</strong>latte blåskjellanlegg som utgjør en risiko <strong>for</strong> skipsfarten.<br />
Tekst/foto: Anne Grethe Nilsen/Johan Sørensen<br />
Under et felles kontaktmøte i Haugesund i november viste<br />
Kystverket Vest til flere konkursrammede og <strong>for</strong>latte blåskjellanlegg<br />
i Rogaland, som står i fare <strong>for</strong> å havarere på grunn av<br />
manglende vedlikehold.<br />
Det er viktig at vi har fokus på anleggene som utgjør en<br />
risiko <strong>for</strong> trygg ferdsel, og det vi i fellesskap med Fiskeridirektoratet<br />
kan gjøre <strong>for</strong> å løse dette problemet, sier avdelingssjef<br />
Knut Stenevik i Plan- og kyst<strong>for</strong>valtningsavdelingen i<br />
Kystverket Vest.<br />
I 2012 planlegger Fiskeridirektoratet i samarbeid med<br />
Kystverket Vest å gjennomføre en oppryddingsaksjon på<br />
konkursrammede blåskjellanlegg i Rogaland. På sikt kan det<br />
også bli aktuelt å utføre en tilsvarende oppryddingsaksjon<br />
ved anlegg i Hordaland og Sogn og Fjordane.
Medarbeidarane har svart!<br />
846 Kystverktilsette (79 %) har svart på medarbeidarundersøkinga.<br />
På ein skala frå 1 til 6 har vi teke stilling til 58 påstandar om arbeidsoppgåver,<br />
arbeidsmiljø og leiarskap i Kystverket. No er resultata sendt<br />
ut til leiarane. Det er viktig at vi alle tek tak i resultata og følgjer dei opp,<br />
seier Kystdirektøren.<br />
Tekst: Anne Berit Støyva Emblem<br />
Framleis gode score på nære <strong>for</strong>hold<br />
I målinga av nære <strong>for</strong>hold er resultata ganske like frå 2009<br />
(fokusområde 1-3). Vi trivast framleis svært godt med<br />
arbeidsoppgåver og kollegaer! Vi gjev kvarandre støtte og<br />
hjelp, viser kvarandre respekt, vi veit kva som er venta av<br />
oss, vi opplever arbeidet som meiningsfylt, vi synest framleis<br />
at vi yt god service og meiner at dei fysiske arbeids<strong>for</strong>holda<br />
generelt sett er tilfredstillande. På alle desse områda scorar<br />
vi i gjennomsnitt mellom 4,7 og 5. Men sjølv om vi framleis<br />
scorar høgt på desse områda, har vi likevel gått litt tilbake på<br />
dei fleste påstandane.<br />
Næraste leiarskap er som før<br />
Synet på næraste leiar er om lag det same som i 2009, men<br />
også her går vi litt tilbake på alle score. Vi meiner framleis<br />
næraste leiar er lojal mot fatta avgjerder (4,8). Dernest scorar<br />
leiarane godt på delegering (4,5), interesse <strong>for</strong> tilsette sitt<br />
ve og vel (4,5) og tilrettelegging <strong>for</strong> å kombinere yrkesliv<br />
og privatliv (4,6). Leiarane scorar lågast på tilbakemelding,<br />
motivering, konflikthandtering, endring og utvikling – her<br />
ligg scora mellom 3,8 og 4.<br />
Lunkent inntrykk av øvre leiarskap<br />
Inntrykket av leiarskapet i eiga driftseining ligg midt på treet<br />
med eit score på 3,7. Det er litt betre enn medarbeidarane<br />
sitt inntrykk av øvste leiarskap i Kystverket.<br />
Driftseiningsleiinga vart <strong>for</strong> første gong målt i år. Øvste leiing<br />
vart også målt i 2009 – medarbeidarane sitt inntrykk har<br />
gått ned frå 3,9 til 3,5 på dei to åra.<br />
– Tilsette har gjeve Kystverket som heilskap og øvste leiing<br />
lågare score i år enn i 2009. Eg er ikkje nøgd med resultat<br />
på 3,5, vi tek tilbakemeldingane til leiinga på alvor, seier<br />
Kystdirektøren.<br />
Score på påstandane om mål, profesjonalitet, strategi,<br />
endring, samarbeid og avgjerder i Kystverket har også gått<br />
tilbake frå 4,1 til 3,8. Påstanden om avgjerdsprosessane i<br />
Kystverket ligg lågast med eit score på 2,95.<br />
Oppfølging lokalt og sentralt<br />
Medarbeidarundersøkinga er ei temperaturmåling på<br />
arbeidsmiljø, medarbeidarskap og leiarskap. Alle leiarar<br />
med personalansvar har fått dei anonyme resultata <strong>for</strong> si<br />
eining, og skal no presentere og diskutere desse med eigne<br />
medarbeidarar. Det er utarbeida ein rettleiar <strong>for</strong> oppføljinga<br />
som kvar leiar har fått. Både leiarane i regionane, i rederiet, i<br />
hovudkontoret og Kystdirektørens leiargruppe tek<br />
oppføljingsarbeidet vidare på nyåret.<br />
SJU FOKUSOMRÅDE: 2011 2009<br />
Endring<br />
2009-2011<br />
1. Arbeidssituasjon og arbeidsoppgåver 4,54 4,56 - 0,02<br />
2. Næraste eining (arbeidsmiljø, kollegaer) 4,56 4,64 - 0,08<br />
3. Fysiske arbeids<strong>for</strong>hold, utstyr og instruksjonar 4,36 4,46 - 0,10<br />
4. Næraste leiar 4,16 4,28 - 0,12<br />
5. Leiarskap i driftseininga (3,74) --- (nytt i 2011)<br />
6. Øvste leiarskap i Kystverket (inntrykk av) 3,55 3,94 - 0,39<br />
7. Kystverket som heilskap (inntrykk av) 3,84 4,15 - 0,31<br />
Samla resultat heile Kystverket 4,17 4,34 - 0,17<br />
AIS-merking kan<br />
sikre anlegg til sjøs<br />
For operasjoner ved anlegg til sjøs<br />
trengs det tiltak og effektive rutiner<br />
<strong>for</strong> å unngå uhell. Merking av anlegg<br />
med bruk av AIS, og bruk av dynamisk<br />
posisjonering av fartøy kan tas i bruk<br />
<strong>for</strong> å unngå påkjørsel og rømming.<br />
Tekst/foto: Pål Are Lilleheim/Eksportutvalget <strong>for</strong> fisk<br />
Dette er et av tiltakene som er beskrevet i DINO-prosjektet.<br />
DINO skal avsluttes i løpet av inneværende år, og det skal<br />
være en demonstrasjon av prosjektet i løpet av desember.<br />
Målet til prosjektet har vært å utvikle og demonstrere<br />
dynamiske beslytningsstøttesystemer <strong>for</strong> væravhengige,<br />
krevende kystnære maritime operasjoner.<br />
Havbruksanlegg vokser stadig, og blir lagt lengre ut i<br />
åpent farvann enn tidligere. Det planlegges blant annet<br />
gigantanlegg. Dette stiller større krav til sikkerheten, blant<br />
annet ved <strong>for</strong>svarlig merking. Slike store anlegg gjør det<br />
også aktuelt <strong>for</strong> Kystverket å bistå med endring/justering<br />
av eksisterende merking. Dette er også omtalt i prosjektet<br />
iKyst (se egen sak).<br />
I DINO-prosjektet er det med partnere fra både næring,<br />
<strong>for</strong>skningsinstitusjoner og statlige etater. Kystverkets<br />
deltagelse, ved Senter <strong>for</strong> farled, fyr og merker, er knyttet<br />
til etatens mål og strategier, der sikkerhet og sikker ferdsel<br />
langs kysten må anses som de viktigste.<br />
Partnere i DINO –<br />
med roller<br />
• Kystverket - Forvaltning og overvåking av<br />
farleder og sjøtransport<br />
• Kongsberg Seatex AS - Leverandør av AIS<br />
og sensorer <strong>for</strong> dynamisk posisjonering<br />
• SINTEF Fiskeri og havbruk AS<br />
Prognosemodeller <strong>for</strong> lokale seilings<strong>for</strong>hold<br />
• Jeppesen Marine - Leverandør av sjøkart<br />
og værtjenester på kart<br />
• TelCage AS<br />
• Semekor AS - Generell kompetanse på<br />
risikovurdering i kystsonen<br />
• Fiskeridirektoratet region Trøndelag<br />
Forvaltning og overvåking av oppdrettsnæringen<br />
KYSTGLIMT 4 2011 I SIDE 13
Fag & Fjes<br />
Simen Slotta er fagansvarleg <strong>for</strong> GIS ved Geodatatenesta,<br />
og ein av pådrivarane i utviklinga av denne tenesta som<br />
kanskje ikkje alle veit kva er.<br />
– Geodatatenesta er Kystverket si fellesteneste <strong>for</strong> å ivareta<br />
fellesoppgåver knytt til geodata, som etaten har. Det inneber<br />
mellom anna ansvar <strong>for</strong> drift, kursing og vidareutvikling<br />
av Kystinfo, men også mykje meir, <strong>for</strong>tel Slotta, og ramsar<br />
opp; utarbeiding av standardar og spesifikasjonar <strong>for</strong> geodata<br />
i Kystverket, deltaking i Norge digitalt på Kystverket<br />
og FKD sine vegner, kartproduksjon og geodatafagleg<br />
bistand i interne prosjekt.<br />
– I tillegg implementerer Geodatatenesta i desse dagar<br />
ei <strong>for</strong>valtingsløysing <strong>for</strong> Kystverket sine felles geodata.<br />
Dette er eit særs framtidsretta system <strong>for</strong> <strong>for</strong>valting av<br />
geografisk in<strong>for</strong>masjon. I tillegg til ei databaseløysing har<br />
den komponentar <strong>for</strong> å kvalitetssikre, dokumentere og<br />
”spreie” dataa ved hjelp av standardiserte karttenester.<br />
Dessutan vil løysinga etter kvart by på applikasjonar <strong>for</strong><br />
såkalla ”distribuert <strong>for</strong>valting”, som inneber at Kystinfo vil<br />
vere aktuell å nytte som <strong>for</strong>valtingsklient <strong>for</strong> den enkelte<br />
fagavdelinga som har eit definert eigarskap til geodata,<br />
<strong>for</strong>klarer Slotta.<br />
Kartløysinga Kystinfo har mange i etaten kjennskap til.<br />
Geodatatenesta utviklar stadig ny funksjonalitet i den,<br />
etter ønskjer frå dei ulike fagavdelingane.<br />
– I tillegg til å vere eit nyttig verkty internt, vert kartløysinga<br />
i aukande grad også nytta eksternt. ”Besøksstatistikk”<br />
<strong>for</strong> enkelte månader i 2011 viser at kartløysinga på<br />
det meste har hatt over 2 millionar kartvisningar, <strong>for</strong>tel<br />
Slotta.<br />
Fag: Kystverkets geodatateneste<br />
Fjes: Simen Slotta<br />
Kart-in<strong>for</strong>matøren<br />
Svært mange, både i og utan<strong>for</strong> Kystverket, har nytta seg av Kystinfo<br />
– Kystverket si digitale kartteneste – som kanskje er det synlegaste<br />
resultatet av arbeidet som vert gjort ved Geodatatenesta.<br />
Tekst/foto: Olav Helge Matvik<br />
KYSTGLIMT 4 2011 I SIDE 14<br />
I 2009 var det totale antalet kartvisningar 7 771 278.<br />
I 2010 auka det til 13 155 968, som er ein auke på 70<br />
prosent. Dei <strong>for</strong>eløpige tala <strong>for</strong> 2011 viser at auken held<br />
fram i nesten same tempo (frå 13 155 968 til om lag 20<br />
000 000 kartvisningar).<br />
– Statistikken viser at Kystinfo er ein av dei mest nytta<br />
offentlege kartløysingane i landet, truleg er det berre<br />
Statens kartverk si eiga kartløysing som slår oss. Det<br />
er gledeleg. Det viser at Kystverket er ein synleg etat i<br />
samfunnet, meiner Slotta.<br />
Han trekk også fram den viktige funksjonen Kystinfo har<br />
under aksjonar. Til dømes hadde Kystinfo i løpet av den<br />
første veka av ”Godafoss”-aksjonen vitjing frå 8042 unike<br />
IP-ar frå 41 land.<br />
– Kystinfo er eit viktig støtteverkty <strong>for</strong> Beredskapsavdelinga,<br />
både under øvingar og aksjonar. Vi har blant anna<br />
tilrettelagt slik at Beredskapsavdelinga og andre med<br />
som er tildelt naudsynte rettar (f.eks. IUA-er) kan laste<br />
opp overvakingsbilete, registrere oljeflak i drift, oljepåslag,<br />
utlegging av lenser og liknande. All denne in<strong>for</strong>masjonen<br />
vert umiddelbart tilgjengeleg i Kystinfo, hovudsakleg også<br />
<strong>for</strong> publikum. Under ”Godafoss”-aksjonen etablerte vi<br />
dessutan ein eigen ”aksjons-AIS” der berre fartya som var<br />
del av aksjonen var synlege i kartet. Geodatatenesta hjelper<br />
Beredskapsavdelinga <strong>for</strong>tløpande, og arbeider i desse<br />
dagar med å etablere eit meir standardisert opplegg <strong>for</strong><br />
korleis Kystinfo, og andre kartbaserte verkty (handheldne<br />
einingar) skal nyttast i samband med operativt beredskapsarbeid,<br />
avsluttar Slotta.<br />
Fjeset<br />
Simen Slotta<br />
Har vore tilsett i Kystverket i om lag 3,5 år. Er<br />
utdanna innan miljøfag og GIS (Geografiske<br />
in<strong>for</strong>masjonssystem). Er no seniorrådgivar/<br />
fagansvarleg <strong>for</strong> GIS ved Geodatatenesta, som<br />
er ein del av TPU-avdelinga i Kystverket Sørøst.<br />
Tidlegare arbeidserfaring før Kystverket: tre år i<br />
privat verksemd og eitt år i Statens kartverk – og<br />
begge stader arbeidde han med GIS/geodata.<br />
Faget<br />
Geodata<br />
Geodata er data om objekt, hendingar og <strong>for</strong>hold<br />
der posisjonen (stad på jorda) er ein vesentleg<br />
del av in<strong>for</strong>masjonen. Gode geodata, der dataa er<br />
dokumentert, oppdatert og effektivt tilgjengeleggjort<br />
<strong>for</strong> dei rette brukarane, representerer ein stor verdi.<br />
Store delar av Kystverkets ansvarsområde har på<br />
ulike vis eit geografisk tilsnitt, og gjer bruk av<br />
til dels store mengder in<strong>for</strong>masjon knytt til ein<br />
geografisk lokasjon (geodata). Bruken spenner<br />
frå posisjoneringsdata i sanntid til geodata<br />
som vert nytta i det meir langsiktige plan- og<br />
utgreiingsarbeidet.
Geo-tagget maritimt kulturlandskap<br />
Kan bli løsningen <strong>for</strong> å registrere, dokumentere og <strong>for</strong>midle helheten i det maritime kulturlandskapet.<br />
Tekst: Ingvild Kragset<br />
Norges kyst er lang – drøye 100 000 km innberegnet<br />
fjorder, øyer, holmer og skjær. Kystverket har navigasjonsinstallasjoner<br />
som sikrer en sikker sjøverts ferdsel langs<br />
det meste av denne kysten. I tillegg finnes fiskerihavner,<br />
<strong>for</strong>tøyningsringer og andre spor av Kystverkets aktivitet.<br />
Kystverkets installasjoner er viktige elementer i det<br />
maritime kulturlandskapet. Flere av installasjonene bør<br />
vernes <strong>for</strong> ettertiden.<br />
Men det er vanskelig og lite ønskelig bare å verne<br />
enkeltobjekter spredt langs kysten. Der<strong>for</strong> har Kystverket<br />
i sin Landsverneplan <strong>for</strong> maritim infrastruktur pekt ut fem<br />
representative områder – ett i hver Kystverksregion – med<br />
helhetlige miljøer, hvor de fleste kystverksinstallasjonene<br />
er representert. Poenget med å utpeke representative<br />
områder er å fokusere på hvordan enkeltobjektene er<br />
deler av en større helhet.<br />
De representative områdene er Lindesnes, Utsira, Flåværleia,<br />
Lofoten og Senjas ytterside.<br />
Kystverket er i startfasen med å finne frem til gode måter<br />
å dokumentere, bevare og <strong>for</strong>midle kystkulturen i de<br />
representative områdene på. I den <strong>for</strong>bindelse støtter<br />
iKyst: Skal sørge <strong>for</strong> plass til alle<br />
Denne måneden avsluttes det treårige <strong>for</strong>skningsprosjektet Integrert Kyst<strong>for</strong>valtning (iKyst), som har hatt som mål<br />
å utvikle kunnskap og metoder til bruk <strong>for</strong> helhetlig planlegging, <strong>for</strong>valtning og næringsutvikling i kystsonen.<br />
Tekst: Pål Are Lilleheim<br />
På et in<strong>for</strong>masjonsmøte i høst presenterte Norvald<br />
Nesse fra Senter <strong>for</strong> farled, fyr og merker prosjektet ved<br />
Kystverkets regionkontor i Ålesund. Han <strong>for</strong>talte om et<br />
prosjekt som har som primærmål å utvikle en dynamisk<br />
”best practices modell” <strong>for</strong> planlegging og <strong>for</strong>valtning<br />
og støttesystemer, og verktøy <strong>for</strong> en bærekraftig og<br />
<strong>for</strong>nuftig bruk av kystområdene i Norge <strong>for</strong> alle relevante<br />
interessenter.<br />
Kystverket et pilotprosjekt som Lindesnes fyrmuseum<br />
står <strong>for</strong>.<br />
Prosjektet går ut på å registrere, dokumentere og <strong>for</strong>midle<br />
helheten i det maritime kulturlandskapet omkring<br />
Lindesnes ved hjelp av geo-tagging (digital stedfesting av<br />
in<strong>for</strong>masjon i <strong>for</strong>m av bilde, film eller annen type media)<br />
og kartbasert <strong>for</strong>midling på nett.<br />
Det maritime kulturlandskapet omkring Lindesnes<br />
innbefatter fyrstasjoner, fyrlykter, sjømerker, havner, leder,<br />
losvirksomhet, m.m. Det skal lages 10 korte filmer som<br />
skal ”tagges” til utvalgte kystkulturobjekter.<br />
Gjennom prosjektet skal turister, reisende, skoleelever,<br />
museer, bibliotek og andre interesserte gis en rikere<br />
opplevelse og <strong>for</strong>ståelse av historie og nåtid rundt<br />
Norges sydspiss.<br />
Den <strong>for</strong>midlings<strong>for</strong>men som utvikles gjennom prosjektet,<br />
kan vurderes <strong>for</strong> bruk i Kystverkets andre representative<br />
områder. Det skal også legges til at digital <strong>for</strong>midling er<br />
et satsningsområde <strong>for</strong> direktoratsgruppen <strong>for</strong> kystkultur.<br />
Direktoratsgruppen består, <strong>for</strong>uten av Kystverket, av<br />
Fiskeridirektoratet, Norsk kulturråd og Riksantikvaren.<br />
Ut<strong>for</strong>dringen er i første rekke at det stadig er flere<br />
aktører som har aktiviteter knyttet til kystsonen og<br />
tilstøtende farvann. I Norge konkurrerer aktiviteter som<br />
turisme og rekreasjon, miljøvern, akvakultur og annen<br />
industriell aktivitet med tradisjonell bruk av arealer og<br />
ressurser.<br />
Lindesnes kullbluss<br />
Norvald Nesse orienterte<br />
kystverkansatte om iKyst i høst .<br />
I prosjektet, der Kystverket har vært en av seks samarbeidspartnere<br />
– i tillegg til 11 <strong>for</strong>skningsinstitusjoner,<br />
er områdene i og ved Trøndelagskysten, Vestfjorden og<br />
Altafjorden spesielt studert. Ambisjonene er å <strong>for</strong>ebygge,<br />
og å dempe konflikter knyttet til areal- og ressursbruken<br />
i kyst-Norge.<br />
Prosjektet iKyst avsluttes i desember, og en rapport skal<br />
være klar i løpet av våren neste år.<br />
KYSTGLIMT 4 2011 I SIDE 15
..har Ordet:<br />
Bill mrk: Juss søker venner!<br />
Kan ikke du sjekke ut jussen i dette? Et ikke ukjent spørsmål <strong>for</strong> en jurist i offentlig sektor. Og spørsmålet kommer<br />
gjerne helt på slutten av en lang prosess hvor de mest intrikate og innviklede faglige problemstillinger er effektivt<br />
ryddet av veien. Men så var det den jussen da…<br />
Tekst/Foto: Henning Osnes Teigene/Olav Helge Matvik<br />
Ofte blir den fremstilt som et effektivt hinder <strong>for</strong> gode<br />
faglige løsninger som har de aller beste intensjoner <strong>for</strong><br />
øye. Ja, det kan vel skje det også. Og det er en mening<br />
med det. Mer om det senere.<br />
Først vil jeg prøver å selge inn at perspektivet slett ikke<br />
trenger å være slik. Bli venn med jussen. Og gjerne med<br />
en jurist... Det ligger mange <strong>for</strong>deler klare og venter på<br />
den som tør ta steget ut, og gjøre dette kvantespranget.<br />
Jussen er nemlig vår beste venn dersom vi evner å bruke<br />
den som det redskapet <strong>for</strong> samfunnsstyring som den er.<br />
Ja, <strong>for</strong>valtningsretten setter en rekke skranker <strong>for</strong> utøving<br />
av offentlig myndighet. Vi skal ikke være inhabile, vi har<br />
taushetsplikt, veiledningsplikt, utredningsplikt og in<strong>for</strong>masjonsplikt.<br />
Vi må <strong>for</strong>håndsvarsle, begrunne og være<br />
skriftlige. Og ikke minst, vi må ha hjemmel.<br />
En tidligere kollega av meg kunne <strong>for</strong>telle om en skrekkartet<br />
opplevelse hun hadde som fersk byråkrat, rett ut<br />
fra biologien ved Universitetet i Bergen. Det var funnet<br />
toxiner i kamskjell (pecten maximus, <strong>for</strong> de særlig interesserte).<br />
Min tidligere kollega gjorde det eneste rette og<br />
<strong>for</strong>eslo en <strong>for</strong>skriftsbestemmelse som la ned <strong>for</strong>bud mot å<br />
høste kamskjell i det berørte området. Faglig sett selvsagt<br />
en veldig god løsning <strong>for</strong> å hindre at folk skulle få i seg<br />
skadelige toxiner. Alt vel så langt, helt til departementet<br />
spurte etter hjemmelen. Hva het han, spurte hun? Legalitetsprinsippet,<br />
svarte han. Ja, det var den jussen da.<br />
KYSTGLIMT 4 2011 I SIDE 16<br />
Eksempelet er <strong>for</strong>håpentligvis ikke representativt <strong>for</strong><br />
Kystverket, men det tjener til å illustrere et par poenger<br />
som jeg mener er viktige å ta med seg. Likt med mitt tidligere<br />
arbeidssted, Mattilsynet, er Kystverket en etat full av<br />
kompetente og faglig sterke byråkrater. Og <strong>for</strong> å få ut det<br />
fulle potensialet som ligger i vår faglige styrke må vi, som<br />
et <strong>for</strong>valtningsorgan, være venn med jussen.<br />
Det er her din gode venn juristen kommer inn i bildet.<br />
Forvaltningsretten handler ikke bare om skranker, men<br />
også om muligheter. Vi kan lage <strong>for</strong>skrifter, vi kan fatte<br />
enkeltvedtak, vi kan sette vilkår, vi kan gi dispensasjoner<br />
og tillatelser. Vi gis kort og godt muligheten til å regulere<br />
et meget krevende samfunnsområde. Men da må vi ha<br />
med jussen på laget.<br />
Forvaltningsretten kan ses på som et sett med spilleregler<br />
<strong>for</strong> hvordan <strong>for</strong>valtningen skal møte næringen og de<br />
private. Og når vi bryter reglene blir det <strong>for</strong>t gult kort,<br />
og i verste fall en tidlig dusj. Eller sagt på en mindre<br />
billedlig måte. Utkastet til <strong>for</strong>skrift vi har laget stopper<br />
opp i korridorene i Grubbegata (kontorene til Fiskeri- og<br />
kystdepartementet). Eller enkeltvedtaket vårt blir kjent<br />
ugyldig. Eller vi får ikke inn meldingene og rapportene vi<br />
trenger. Eller innkjøpet vårt stopper opp pga brudd med<br />
anbudsreglene.<br />
Det er her juristene kommer inn med sitt fag. Jussen,<br />
<strong>for</strong>valtningsretten, <strong>for</strong>skriftsteknikken. Men vi må gjerne<br />
inn i prosessene tidlig nok til å være med på å identifisere<br />
de skrankene og mulighetene som ligger i jussen. Personlig<br />
synes jeg dette er noe av det mest spennende med å<br />
være jurist i <strong>for</strong>valtningen. Tverrfagligheten. Å få bryne<br />
seg på å være en målbærer <strong>for</strong> jussen i møte med sterke<br />
fagpersoner og de beste faglige intensjoner.<br />
Henning O. Teigene<br />
-urist i Sjøsikkerhetsavdelingen på HK<br />
Tillitsvalgt <strong>for</strong> juristene i Kystverket<br />
FAKTABOKS<br />
• HJEMMEL<br />
Rettsgrunnlag i lov, <strong>for</strong>skrift, rettspraksis eller<br />
annen rettskilde <strong>for</strong> en rettstilstand eller et<br />
vedtak truffet av offentlig myndighet<br />
• LEGALITETSPRINSIPPET<br />
Offentlige myndigheter kan ikke gripe inn<br />
over<strong>for</strong> borgerne i individuelle tilfeller uten<br />
å ha hjemmel <strong>for</strong> det i <strong>for</strong>mell lov<br />
Hensynet til demokratisk kontroll er det mest<br />
tungtveiende hensyn bak legalitetskravet.
Kystglimts juleside<br />
Tekst: Sveinung Nedregotten<br />
Snickerskake<br />
Ingredienser:<br />
Bunnen<br />
6 stk eggehvitter<br />
5 dl sukker<br />
1 pk ritzkjeks<br />
250 g peanøtter (vanlige, salte<br />
peanøtter)<br />
2 ts vaniljesukker<br />
2 ts bakepulver<br />
Sjokoladeglasur<br />
6 stk eggeplomme<br />
1 dl kremfløte<br />
100 g smør<br />
100 g sukker<br />
100 g sjokolade, helst kokesjokolade<br />
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
6<br />
7<br />
8<br />
9<br />
Fremgangsmåte<br />
(I denne oppskriften skal det brukes seks egg til sammen. Disse skal skilles i 6 plommer og 6 hviter)<br />
Bunnen<br />
Pisk eggehvitene stive i en helt ren bolle, og ha<br />
i litt og litt av sukkeret. Grovknus kjeksen og<br />
hakk peanøttene (ikke <strong>for</strong> mye), og bland det inn<br />
i eggehvitene (marengsen). Bland deretter inn<br />
vaniljesukker og bakepulver.<br />
Hell røra i en langpanne (eller rund spring<strong>for</strong>m)<br />
og la det steke i 25 minutter på 180 grader.<br />
Kjøl ned.<br />
Sjokoladeglasur<br />
Rør sammen eggeplommer, fløte og sukker i en<br />
kjele. Varm det opp og kok til det tykner.<br />
Trekk kjelen av plata og ha i smør og sjokolade.<br />
Rør til det blir jevnt. Kjøl ned.<br />
Smør kremen på kaka når den er avkjølt (stiv nok<br />
til at den kan smøres utover kaka).<br />
Kystglimts julenøtter<br />
1. Hovedkarakteren<br />
i Løvenes konge<br />
2. Fornavnet på Kystverkets<br />
kommunikasjonsdirektør<br />
3. Norgesmester i fotball 2011<br />
4. Viktig krydder i lussekatter<br />
5. Kong Haralds farmor<br />
6. Hovedstaden i Australia<br />
7. Hvilket land i Europa har<br />
det eldste flagget<br />
8. 20 er det samme som<br />
9. Betales ved lån<br />
Fyll inn svarene i skjemaet. Stokk om på svarene i det loddrette løsningsfeltet og kom fram til riktig løsningsord.<br />
(Tips: Fyr.) Løsningsordet kan sendes til info@<strong>kystverket</strong>.no, og du er med i trekningen av fine Kystverket-effekter.<br />
Svarfrist: 20.januar.<br />
Hvem er Kystverk-nissen?<br />
Hvem skjuler seg bak nisseskjegget i år?<br />
Send svaret til info@<strong>kystverket</strong>.no<br />
og du er med i trekningen av fine<br />
Kystverket-effekter.<br />
Svarfrist: 20. januar 2011.<br />
KYSTGLIMT 4 2011 I SIDE 17
Kortnytt<br />
Et spesielt oppdrag<br />
Bildetekst: Lekven har god kjennskap til losbåter, og har<br />
tidligere laget flere losbåtmodeller til rederiet Fjellstrand.<br />
Modellbygger Reidar Lekven fikk i høst en spesiell<br />
oppdrags<strong>for</strong>espørsel om å reparere en losbåtmodell<br />
som ble skadet under eksplosjonen i regjeringskvartalet<br />
22. juli. Losbåten var utstilt på et kontor i Fiskeri-<br />
og kystdepartementets lokaler i Grubbegata.<br />
Losbåtmodellen ble gitt i gave til ekspedisjonssjef<br />
Kirsten Ullbæk Selvig under åpningen av det nye<br />
regionkontorbygget til Kystverket Vest i Haugesund i<br />
2005. Losbåtmodellen skal repareres i løpet av høsten,<br />
og returneres til Fiskeri- og kystdepartementet.<br />
Lengre kyst og flere øyer<br />
Det viser en helt fersk kartlegging av Norges kystlinje i<br />
regi av Statens kartverk. Kartleggingen har pågått i tre<br />
år, og det er bedre målinger og rikere detaljnivå som gjør<br />
at mange av de offisielle tallene knyttet til kysten nå er<br />
blitt revidert.<br />
• 279 kommuner har kyst i Norge<br />
• Kystlinje <strong>for</strong> fastland m/ fjorder og bukter: 28 953 km<br />
• Kystlinje <strong>for</strong> øyer: 71 963 km<br />
• Totalt: 100 915 km<br />
• Vi har 239 057 øyer totalt i Norge og 81.192 skjær<br />
Tidligere har det offisielle kystlinjetallet vært 85 000<br />
kilometer. Nå er det oppjustert til nesten 101 000<br />
kilometer. Det tilsvarer om lag to og en halv ganger rundt<br />
jorden ved ekvator. Deler vi denne lengden på antall<br />
innbyggere, får vi hele 20 meter strandsone hver!<br />
Statssekretær Kristine Gramstad (bildet) i Fiskeri- og<br />
kystdepartementet åpnet den faglige delen av seminaret<br />
med å berømme den lokale og frivillige innsatsen<br />
under de siste års hendelser, der akutt <strong>for</strong>urensning<br />
har oppstått. Siden 2007 har regjeringen bevilget<br />
over 400 millioner kroner til nye oljevernressurser og<br />
utvikling av beredskapen. Med utgangspunkt i dette<br />
presenterte hun så regjeringens videre satsning på akutt<br />
<strong>for</strong>urensningsberedskap.<br />
Losbåten ”Los 114” reagerte raskt og reddet to tyske<br />
turister som hadde fått motorstopp i ruskete vær<br />
uten<strong>for</strong> Sogndalstrand i Sokndal.<br />
Norskekysten er blitt nesten 16 000 kilometer lengre enn før, og vi har fått over tre<br />
ganger så mange øyer.<br />
KYSTGLIMT 4 2011 I SIDE 18<br />
Rekordstor deltagelse på beredskapsseminar<br />
Hele 230 representanter fra hele landet deltok i november på Kystverkes<br />
beredskapsseminar i Bergen. Styrking av den lokale beredskapen mot akutt <strong>for</strong>urensning<br />
var hovedtema. I tillegg stod oljevern i isfylte farvann på programmet, og deltagerne fikk<br />
også innblikk i ny oljevernteknologi.<br />
Kvalitetsløftet 2012 - Kvalitetskultur<br />
Det eneste landet som har lengre kyst enn Norge, er<br />
Canada, som kan skilte med en 244 000 kilometer lang<br />
kystlinje.<br />
En annen konsekvens av den siste kartleggingen er at<br />
Norge har fått over tre ganger så mange øyer som før.<br />
Tidligere hadde vi 74 523 registrerte øyer, mens vi etter<br />
den siste kartleggingen har hele 239 057 øyer.<br />
Alle holmer med et areal på over ti kvadratmeter blir<br />
definert som øyer. Holmer med et areal på mellom fem og<br />
ti kvadratmeter blir enten klassifisert som øyer eller skjær,<br />
ut fra <strong>for</strong>men på holmen.<br />
I 2012 skal kvalitetsløftet gjennomføres i Kystverket,<br />
under ledelse av stab <strong>for</strong> tilsyn, revisjon og kvalitet -<br />
i samarbeid med flere andre staber. Kvalitetsløftet skal<br />
ha som <strong>for</strong>mål å fokusere på gevinster av kvalitetsarbeid,<br />
utveksling av erfaringer samt motivasjon og påfyll <strong>for</strong><br />
kvalitetsarbeid.<br />
Innhold, <strong>for</strong>m, medier som skal brukes og omfang<br />
diskuteres i disse dager. Det som er klart er at det<br />
blir en eller flere samlinger med kvalitet som rød<br />
snor. Dette betyr <strong>for</strong>edrag med så vel eksterne som<br />
interne <strong>for</strong>edragsholdere. Innspill til aktuelle eksterne<br />
<strong>for</strong>edragsholdere kan gjerne sendes stab <strong>for</strong> TRK. Mer<br />
in<strong>for</strong>masjon kommer på intranett.<br />
Midlertidig stopp<br />
i oljetømmingen<br />
Kystverket har besluttet å ta en pause<br />
i arbeidet med å fjerne olje fra krigsvrakene<br />
i Ofotfjorden og Vesterålen.<br />
NSO ”Crusader”har i høst bistått under oljefjerningen fra<br />
HMS ”Bittern”.<br />
I høst har det blitt fjernet cirka 100 kubikkmeter olje fra<br />
vraket av HMS ”Bittern” og oljefjerningen fra vraket av<br />
”Neuenfels” i Narvik er nær ferdigstilt. Prosjektet som<br />
opprinnelig var planlagt med oppstart i august 2011 ble<br />
<strong>for</strong>sinket på grunn av akutt utslipp av olje fra vraket av<br />
HMS ”Bittern” i Namsfjorden. Forsinkelsen medfører at<br />
vær og mørketid gjør det svært vanskelig å gjennomføre<br />
operasjonene som planlagt.<br />
Operasjonene <strong>for</strong> å fjerne den gjenværende oljen i<br />
vrakene av ”Erich Giese” i Narvik og ”Boardale” i<br />
Vesterålen, blir gjenopptatt i april 2012 da mer gunstige<br />
vær<strong>for</strong>hold vil sikre framdriften i arbeidet. Arbeidet på<br />
vrakene skal være ferdigstilt mot slutten av mai.
Personalia<br />
Velkommen (nyansatte – ikke vikarer)<br />
Navn Tittel Avdeling Ansettelsesdato<br />
Anne Søyset Seniorrådgiver KYVHK - TRK 01.12.2011<br />
Helge Munkås Andersen Senterleder KYV-HK - BEA 01.12.2011<br />
Tore Gullik Dokken Overingeniør KYV-HK - BEA 01.01.2012<br />
Espen Simonsen Statslosaspirant KYV-N, Narvik losst. 01.10.2011<br />
Tor Åge Åkerøy Statslosaspirant KYV-N, Lødingen losst. 01.10.2011<br />
Svein Inge Alnes Seniorrådgiver KYV-MN 09.08.2011<br />
Simen Hjellvik Maskinist KYV-Rederi 17.10.2011<br />
Bjørn-Helge Kjerrgård Maskinist KYV-Rederi 06.12.2011<br />
Vi gratulerer - 50 år Bursdagsdato<br />
Runar Kleppe Trafikkleder KYV-V,Fedje tr.sentral 21.11.2011<br />
Jan Erik Saur Fagarbeider KYV-Rederi 09.11.2011<br />
Odd-Einar Gamst Prosjektleder KYV-Rederi 21.11.2011<br />
Vi gratulerer - 60 år<br />
Rune Hauge Overingeniør KYV-V Kvitsøy tr.sentral 20.12.2011<br />
Svein Inge Alnes Seniorrådgiver KYV-MN 08.10.2011<br />
Egil Olsen Fagarbeider KYV-Rederi 05.12.2011<br />
Kåre Albert Bøe Fagarbeider KYV-Rederi 07.12.2011<br />
Vi takker Pensjonsdato<br />
Otto Thorheim Statslos KYV-V, Bergen losst. 30.11.2011<br />
Randi Wange Seniorkonsulent KYV-V 31.12.2011<br />
Thorbjørn Bråstad Losbåtfører KYV-V, Tananger losst. 31.01.2012<br />
Per Erik Øhman Statslos KYV-V, Tananger losst. 31.01.2012<br />
Markeringer i Troms og Finnmark<br />
Drabløs valgt til leder <strong>for</strong><br />
pensjonist<strong>for</strong>eningen<br />
25 stemmeberettigede deltok på stiftelsesmøtet, samt fire observatører fra Kystverkets<br />
ledelse. Møtet vedtok at <strong>for</strong>eningens navn skal være Kystverkets Pensjonist<strong>for</strong>ening.<br />
Videre ble utkast til vedtekter drøftet, og vedtatt med noen endringer. Kontingenten<br />
ble satt til kr 200 per år.<br />
Det ble valgt et styre på sju medlemmer, med Bjørn Drabløs som leder. Styret består<br />
videre av Norvald Nesse (Nestleder), Arne Braathu (regionsansvarlig Sørøst), Arnold<br />
Jacobsen (Vest), Ove Terje Hage (Midt-Norge), Asbjørn Jensen (Nordland) og Svein-<br />
Harald Eliassen (Troms og Finnmark). Styret konstituerer seg selv og velger kasserer<br />
og sekretær.<br />
– Foreningen står <strong>for</strong>an mange og store oppgaver <strong>for</strong> at dette skal bli en engasjerende<br />
og levedyktig <strong>for</strong>ening. En av de første og viktigste oppgavene er å få en fullstendig<br />
oversikt over Kystverkets Pensjonister og derved potensielle medlemmer til <strong>for</strong>eningen.<br />
Dette arbeidet har pågått en stund men vil nå bli intensivert, sier nyvalgt leder, Bjørn<br />
Drabløs.<br />
Han sier videre at <strong>for</strong>eningen er avhengig av in<strong>for</strong>masjon fra alle pensjonister, eller<br />
som kjenner personer som er pensjonister fra Kystverket.<br />
– Vi har fått en egen in<strong>for</strong>masjonsside på <strong>kystverket</strong>.no. Den finner dere ved å klikke<br />
på lenken helt nederst på åpningssiden, eller ved å skrive hele adressen www.<br />
<strong>kystverket</strong>.no/pensjonist<strong>for</strong>ening. Der finner dere også kontaktin<strong>for</strong>masjon til alle<br />
i styret, og bruk gjerne den til å gi oss tips om pensjonister som vi ikke når tak i,<br />
aktiviteter eller annet som dere måtte ha på hjertet, opp<strong>for</strong>drer Drabløs.<br />
Siden på <strong>kystverket</strong>.no er medlemssider, og det står fritt <strong>for</strong> medlemmene å komme<br />
med bidrag i <strong>for</strong>m av artikler, betraktninger, kåserier, historier og annet de måtte ha på<br />
hjertet. Disse kan sendes til Drabløs via e-post. Videre vil pensjonist<strong>for</strong>eningen ha fast<br />
spalteplass i Kystglimt.<br />
I løpet av høsten har Kystverket Troms og Finnmark hatt hele tre markeringer <strong>for</strong> ansatte<br />
som har vært 30 år i Kystverket.<br />
Tekst: Pål Are Lilleheim<br />
Både Grete Karlsen, Else-Mari Floer og May Hilde Fjeld har vist denne lojaliteten. Else-Mari Floer går av med pensjon i januar neste år. Alle tre har mottatt gullklokke og blomster ved<br />
ulike markeringer av dagen. Regiondirektør John Evensen har stått <strong>for</strong> overrekkingen ved alle anledningene. Vi gratulerer alle jubilanter<br />
Grete Karlsen<br />
15. november ble det avholdt stiftelsesmøte <strong>for</strong><br />
pensjonist<strong>for</strong>eningen <strong>for</strong> Kystverkets pensjonister,<br />
og Bjørn Drabløs ble valgt til leder på møtet.<br />
Tekst: Pål Are Lilleheim<br />
Else-Mari Floer<br />
May Hilde Fjeld<br />
KYSTGLIMT 4 2011 I SIDE 19
Fotoglimtet<br />
I november slo stormen Berit inn over store delar av kystnorge. Vind, regn og stormflo skapte mange ut<strong>for</strong>drande situasjonar. Stormen var kraftigast i Nord-Trøndelag og delar av<br />
Nordland. Tone Sivertsen ved Senter <strong>for</strong> utbygging i Kystverket Nordland nytta høvet til å fotografere nokre av storminntrykka. Til biletet som er fotoglimt i denne utgåva av Kystglimt,<br />
har ho skreve ein enkel og megetsigande kommentar: – Glad vi har molen i Kabelvåg. . . (Foto: Tone Sivertsen)<br />
Kystverkets Hovedkontor<br />
Postboks 1502, 6025 Ålesund<br />
Tlf: 07847<br />
Faks: 70 23 10 08<br />
Epost: post@<strong>kystverket</strong>.no<br />
STABSENHET FOR KOMMUNIKASJON:<br />
Kommunikasjonsdirektør:<br />
solveig.moe.froland@<strong>kystverket</strong>.no | Tlf. 922 08 089<br />
Kommunikasjonsrådgivere:<br />
pal.are.lilleheim@<strong>kystverket</strong>.no | Tlf. 70 23 10 31<br />
ane.eide.kjeras@<strong>kystverket</strong>.no | Tlf. 33 03 48 14<br />
anne.grethe.nilsen@<strong>kystverket</strong>.no | Tlf. 52 73 33 16<br />
sveinung.nedregotten@<strong>kystverket</strong>.no | Tlf. 70 23 10 76<br />
gro.kibsgaard@<strong>kystverket</strong>.no | 70 23 10 16<br />
olav.helge.matvik@<strong>kystverket</strong>.no | 70 23 10 52<br />
andre.ulveseter@<strong>kystverket</strong>.no | 70 23 11 02<br />
KYSTGLIMT 4 2011 I SIDE 20<br />
Andre infokontakter:<br />
Sørøst:<br />
martin.zeiffert@<strong>kystverket</strong>.no<br />
Midt-Norge:<br />
pal.are.lilleheim@<strong>kystverket</strong>.no<br />
Nordland:<br />
atle.roenning@<strong>kystverket</strong>.no<br />
Troms og Finnmark:<br />
inger.hansen@<strong>kystverket</strong>.no<br />
Kystverket Rederi:<br />
grete.fjoertoft@<strong>kystverket</strong>.no<br />
Vi ønsker alle lesere av Kystglimt<br />
en god jul og et godt nytt år.<br />
Redaksjonen avsluttet 08. desember 2011<br />
Utgiver: Kystverkets stabsenhet <strong>for</strong> kommunikasjon<br />
Trykk: Kai Hansen Trykkeri<br />
Distribusjon: Posten Norge AS<br />
Distribueres til fast ansatte, pensjonister og<br />
samarbeidspartnere<br />
Alltid oppdatert<br />
Nyhetssaker og fagstoff finner du på<br />
www.<strong>kystverket</strong>.no<br />
og som ansatt: mer på intranett.<br />
Vet du om KYV-pensjonister som ikke får<br />
Kystglimt i posten, kontakt ditt regionkontor.<br />
Neste utgivelse: mars 2012<br />
Redaksjonell frist: 18. februar 2012