1 Oppdal+ - Oppdal kommune
1 Oppdal+ - Oppdal kommune
1 Oppdal+ - Oppdal kommune
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
<strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
1
2 <strong><strong>Oppdal</strong>+</strong>
Hvis <strong>Oppdal</strong> klarer å styre all utvikling knyttet til området inn mot sentrum og samtidig<br />
komprimerer dette, ligger alt til rette for at <strong>Oppdal</strong> både kan skape et unikt reisemål og<br />
det levende sentrum man ønsker seg.<br />
For tilreisende vil <strong>Oppdal</strong> kunne fremstå som et praktisk tilrettelagt, komfortabelt og<br />
miljøvennlig alternativ, unikt i Nordisk samenheng. En destinasjon med lett tilgang fra<br />
storbyene og tilbud om både rå natur og intimt byliv. For <strong>Oppdal</strong>s innbyggere vil <strong>Oppdal</strong><br />
gjenoppstå med ny energi og med livskraft utover det man kan forvente i ei lita bygd.<br />
Sentrum må igjen bli sentrum for de aktivitetene som beboerene og brukerne av <strong>Oppdal</strong><br />
benytter seg av, og da er <strong>Oppdal</strong> nødt til å revurdere turistens rolle i bygda. Er <strong>Oppdal</strong><br />
klar for det?<br />
<strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
3
<strong>Oppdal</strong><br />
REN, Rå Og tEtt på<br />
drar man til <strong>Oppdal</strong> kan man kjenne ren og rå natur på kloss hold, både sommer som<br />
vinter. destinasjonen har tilbud både for ekstremsportsutøveren og familiefaren.<br />
<strong>Oppdal</strong> har nærhet til både dovrefjell og trollheimen, i tillegg til Norges største alpine<br />
skiområde. dette gjør <strong>Oppdal</strong> til en attraktiv destinasjon. I 2009 hadde <strong>Oppdal</strong> i<br />
underkant av 220.000 gjestedøgn, og i tillegg til de eksisterende 3000 fritidsboligene<br />
bygges det hvert år 100-150 nye. <strong>Oppdal</strong> er landets største saue<strong>kommune</strong>, og er den<br />
største <strong>kommune</strong>n i Sør-trøndelag fylke.Kommunen har primært verdiskapning innen<br />
industri, deretter kommer handel og reiseliv.<br />
av de 6600 innbyggerene i <strong>kommune</strong>n bor over halvparten i <strong>Oppdal</strong> sentrum. Skoler,<br />
kulturtilbud, uteliv, handel og andre tjenester er tilgjengelige i bygda. det tveeggede<br />
sverdet er at RV70 og E6 begge går rett gjennom sentrum. dette skaper god tilgang<br />
for bilister, men tilsidesetter samtidig alle andre. (Om sommeren passerer det en bil<br />
hvert 10. sekund i hele døgnet på E6, og hvert 13.5. sekund i hele døgnet på Rv70).<br />
Kommunikasjonen ut til tur- og skiområdene er dessuten primært tilrettelagt for<br />
motoriserte kjøretøy, ikke for annen ferdsel. Sentrum deles også opp av jernbanen og<br />
elva ålma.<br />
Et boblende bygdeliv kløyves av økt regional og lokal trafikk, og det er på tide at <strong>Oppdal</strong><br />
får lov til å gro sitt sentrum, nok en gang koble seg til naturen, og føre tungtrafikken<br />
utenom sentrum.<br />
Når E6 skal legges i ny trassé, åpner mulighetene seg for <strong>Oppdal</strong> til å bygge oppunder<br />
sitt sentrum, og stryrke sin allerede sterke posisjon som destinasjon. Når bilene trekkes<br />
ut av sentrum, trekkes landskapet inn og sentrumsområdet komprimeres. Slik gis livet,<br />
og ikke bilen, hovedfokus i <strong>Oppdal</strong>.<br />
4 <strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
ekstremsport<br />
Natur<br />
friluftsliv
visjOn<br />
det er i dualiteten mellom en tettere by og en bedre relasjon til det<br />
omkringliggende landskap at <strong>Oppdal</strong>s fremtidige bystruktur skal finnes.<br />
Nettopp av denne grunn kobler <strong><strong>Oppdal</strong>+</strong> landskap, byliv og aktivitet i ett<br />
hovedgrep. Helhetsgrepet defineres av to primære fotgjengerstrøk, som<br />
danner et + gjennom byen. den grønne elva, og den gamle E6.<br />
Naturen ledes som en grønn elv sentralt inn gjennom byen. En rekreativ<br />
turvei som knytter funksjonene i landskapet (skisenteret, skolene,<br />
idrettsanlegget, fritidsparken) til byens funksjoner (møteplassen,<br />
skysstasjonen, rådhuset og kulturhuset).<br />
Samtidig fortettes byen omkring et urbant hovedstrøk. Hovedstrøket<br />
spenner mellom ålma og torgsentret og forbeholdes myke trafikkanter. det<br />
er en fortetningsstrategi, som skaper et mer kompakt og levende sentrum,<br />
samtidig med at det skapes et klart byromshierarki.<br />
<strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
5
primære intensjOner<br />
VEIEN tIl Et lEVENdE SENtRUM I <strong>Oppdal</strong><br />
Utviklingen av et nytt sentrum i <strong>Oppdal</strong> hviler på to premisser:<br />
det må komprimeres og det må legges til rette for at sentrum<br />
blir sentralt for den aktiviteten som foregår i og rundt <strong>Oppdal</strong>.<br />
Med det eksisterende befolkningsgrunnlaget er det vanskelig å<br />
se andre bærekraftige løsninger, både sosialt og økonomisk, for å<br />
oppnå det livskraftige sentrum <strong>Oppdal</strong> ønsker.<br />
sentrum må bli sentrum<br />
Fremtidens brukere av <strong>Oppdal</strong> sentrum består av en liten men mangfoldig<br />
gruppe mennesker. I dag har kun en brøkdel av de potensielle brukerne<br />
av sentrum dette i umiddelbar nærhet. Samtidig utgjør det totale antall<br />
mennesker som potensielt vil kunne benytte seg av sentrum fortsatt kun<br />
halvparten av innbyggerantallet i en alminnelig norsk småby - småbyer som<br />
selv har utfordringer knyttet til å skape livskraftige og sosiale sentra. Hvordan<br />
skal da <strong>Oppdal</strong> få det til?<br />
Forskjønning og oppstramming av sentrumsområdet er ikke nok. Sentrum<br />
må bli sentrum for de aktivitetene som beboerene og brukerne av <strong>Oppdal</strong><br />
benytter seg av, og da er <strong>Oppdal</strong> nødt til å revurdere turistens rolle i bygda.<br />
Unik geografi<br />
Normalt består steder som <strong>Oppdal</strong> av to sentrum; et lokalt handelssentrum,<br />
ikke ulikt slik <strong>Oppdal</strong> fremstår i dag, og et sentrum knyttet<br />
til reiselivsaktiviteter i form av alpinanlegg og områder med hotell og<br />
fritidsboliger bygget ut i forbindelse med dette. Sistnevnte er gjerne det<br />
som tiltrekker seg størst investeringer. Normalt har denne oppdelingen<br />
å gjøre med tradisjonelle ønsker knyttet til fritidsboligen, samt at<br />
de rekreasjonsområdene tilreisende søker sjelden befinner seg der<br />
bygdesentrum ligger. det tradisjonelle sentrum blir kun et sted man parkerer<br />
og fyller opp handleposene før man reiser videre, eller der hvor man skifter<br />
fra regional til lokal transport for å nå sluttdestinasjonen. Det unike med<br />
<strong>Oppdal</strong> er at det tradisjonelle sentrum og de rekreative områdene langt på vei<br />
sammenfaller i geografisk plassering. Dette åpner for en helt ny type utvikling<br />
som grunnlag for et levende sentrum.<br />
vi foreslår å skape en utvikling der man er bevisst på å gjøre<br />
disse to sentra til ett og samme sted, og vår påstand er at dette<br />
er eneste mulighet til å skape nok befolkningsgrunnlag for et<br />
levende sentrum, samt å generere nok investeringer for å oppnå<br />
en ønsket fortetting og forskjønning. <strong>Oppdal</strong> sentrum skal skape<br />
rom for en levende og lokal møteplass, men det nye sentrum må<br />
da nødvendigvis også bli en møteplass mellom lokalbefolkning<br />
og turisten, mellom <strong>Oppdal</strong> og omverdenen.<br />
6 <strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
sentrum skal bli en komprimert og kondensert versjon av <strong>Oppdal</strong><br />
Rekreasjonsområdene må gjøres lett tilgjengelig fra sentrum. dette viser<br />
konkurranseprogrammet at <strong>Oppdal</strong> allerede har forstått. I sentrum starter<br />
i fremtiden både stiene og skiløypene innover fjellet, og her hopper du på<br />
heisen opp på fjelltoppen. Her møter du også alt det <strong>Oppdal</strong> har å by på av<br />
lokale varer og tilbud. Sentrum må bli en kondensert form av <strong>Oppdal</strong>. alt<br />
<strong>Oppdal</strong> har av særegenhet og kvaliteter må være tilgjengelig her. det er<br />
også her du ankommer enten det er med tog, buss eller bil, og det er her<br />
du skal bo mens du er på besøk i <strong>Oppdal</strong>. Et nytt bygulv som strekker seg<br />
langs med den gamle E6 møter i vårt forslag en helt ny grønn sentrumsakse<br />
som skal forbinde de store grøntarealene utenfor sentrum sammen. I møte<br />
mellom disse to sentrumsaksene skal den nye møteplassen ligge, selve<br />
bytorget i <strong>Oppdal</strong>. Rundt de to aksene fortettes bebyggelsen innenfor et<br />
klart avgrenset område. den nye kryss-aksen sørger for ny form og identitet<br />
i den gamle asfaltørkenen, og i det nye sentrum kobles både rekreasjon,<br />
transport, kultur, handel og overnattingsmuligheter sammen med lokale<br />
møteplasser. Sentrumsbebyggelsen skal både inneholde næring, bolig og<br />
servicefunksjoner. Her skal også den fremtidige fritidsbolig-utbyggelsen<br />
foregå. Ikke på fjellet eller ved alpinanleggene, men der de hører hjemme:<br />
i sentrum. Stedet skaper grunnlag for ny næring og vekst, men også møte<br />
mellom alle som har et forhold til <strong>Oppdal</strong>; sentrumsbeboerene, befolkningen<br />
fra distriktet rundt, eierne av fritidsboliger og turistene.<br />
tydelige hierarki<br />
En klar oppdeling mellom det nye bysentrum, eneboligområder, grønne<br />
arealer og infrastruktur skaper hierarki og fjerner de udefinerte forbindelsene<br />
som finnes i dag. Ved fortetning klarlegges grenser og overganger i<br />
bystrukturen og skaper klare og trygge forbindelser mellom de forskjellige<br />
funksjonene og aktivitetene i <strong>Oppdal</strong>.<br />
<strong>Oppdal</strong> sentrum må fortsatt være enkelt tilgjengelig for bilen, men dens<br />
plass må integreres på nytt. Et antall parkeringshus i utkanten av det nye<br />
sentrum gjør det enda enklere å parkere sentralt i <strong>Oppdal</strong>, men gjør det<br />
overflødig å benytte bilen inne i sentrum. parkering nær kjøpesentre gjør<br />
spaserturen med handleposene kort. I de nye sentrumsaksene er det de myke<br />
trafikkantene som står i sentrum.<br />
attraktivt reisemål, mangfoldig lokalsentrum<br />
det nye sentrum i <strong>Oppdal</strong> skal fremstå som det mest attraktive valget<br />
for fremtidens turist som har miljøvennlige, praktiske og komfortable<br />
destinasjoner som favoritter. de vil velge steder som kan by på både rå natur<br />
og intimt og aktivt byliv. det kan det nye <strong>Oppdal</strong>. alt vil være tilgjengelig<br />
i det man trår ut av toget eller bussen. det nye sentrum vil også skape en<br />
mangfoldig møteplass for <strong>Oppdal</strong>s egne innbyggere. det skal være et sted<br />
hvor man både møter hverandre og omverdenen i en helt ny miks. For<br />
<strong>Oppdal</strong>s innbyggere vil <strong>Oppdal</strong> gjenoppstå med ny energi og med livskraft<br />
utover det man kan forvente i ei lita bygd.
side 5<br />
Geografi - étt sentrum<br />
Normalt består steder som <strong>Oppdal</strong> av to sentrum; et lokalt<br />
handels-sentrum, og et sentrum knyttet til reiselivsaktiviteter i<br />
form av alpinanlegg og områder med hotell, fritidsboliger og servicefunksjoner<br />
bygget ut i forbindelse med dette. Det unike med<br />
<strong>Oppdal</strong> er at det tradisjonelle sentrum og de rekreative områdene<br />
langt på vei sammenfaller i geografisk plassering.<br />
Tradisjonelt utviklingsmønster:<br />
“Gamle” rurale sentra tappet for folk og<br />
funksjoner gjennom etterkrigstidens<br />
urbaniseringsprosess.<br />
Rekreasjonsområde – lokalisering av<br />
fritidsboliger. Her vokser nye<br />
rekreasjons-”byer” i utmarka frem.<br />
Kilde-diagram: Østlandsforskning<br />
RV70<br />
Befolkning<br />
<strong>Oppdal</strong> består av 6600 innbyggere. Kun halvparten av disse bor<br />
i sentrum. I tillegg kommer 3000 hytteeiere, samt 220.000 gjestedøgn<br />
i året, noe som i gjennomsnitt tilsvarer 400 familier (3<br />
pers) hver natt tilknyttet fridagene gjennom hele året. Det vil si<br />
at kun en brøkdel av de potensielle brukerne av sentrum har dette<br />
i umiddelbar nærhet, samt at det totale antall mennesker som<br />
potensielt vil kunne benytte seg av sentrum fortsatt kun utgjør<br />
halvparten av innbyggerantallet i en alminnelig norsk småby.<br />
Dyp snø, store fjell<br />
<strong>Oppdal</strong> er kjent som et av de beste områdene for<br />
løssnøkjøring i Norge, og det er tilgjengelig rett<br />
utenfor døren for sentrumsbeboerne!<br />
R= 3 km<br />
Alpinanlegg<br />
R= 2 km<br />
E6<br />
R= 1 km<br />
Dovrebanen<br />
N<br />
Trendene innen reiseliv og<br />
fritidsboliger er i endring<br />
Det har skjedd et markant brudd med det ”enkle” hyttelivet.<br />
For noen få år siden ville utvikling av fritidsboliger i <strong>Oppdal</strong><br />
sentrum virket fåfengt. Hvem vil vel bo der når det finnes alternativer<br />
på fjellet? I dag ser det annerledes ut. Komfort, tilgjengelighet<br />
og tilgang til urbane kvaliteter kombinert med friluftsliv<br />
betegner fremtidens fritidsboligeier. <strong>Oppdal</strong> har alle tiders muligheter<br />
til å tilby nettopp dette i et fremtidig nytt sentrum.<br />
Kilde: Østlandsforskning<br />
Knutepunkt<br />
Sammenliknet med andre friluftsområder og destinasjoner i Norge<br />
stiller <strong>Oppdal</strong> i en egen liga sammen med Geilo når det gjelder<br />
tilgjengelighet. <strong>Oppdal</strong> sentrum har både stasjon på jernbanen<br />
mellom to av Norges største byer, er kun en avkjøring unna E6 og<br />
er samtidig tilgjengelig for nordvestlandet via RV70. Det er det få<br />
som kan matche.<br />
<strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
7
8 <strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
mUlighetsstUdie
mUlighetsstUdie - OverOrdna plan<br />
Videregående skole<br />
OVERORdNa plaN 1:4000<br />
Idrettshall<br />
Sportspark<br />
Barneskole<br />
Hovden Skisenter<br />
Kulturhuset<br />
Rådhus<br />
Møteplassen<br />
Skiløype / turveg<br />
Skysstasjon<br />
Fritidsparken<br />
<strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
til Skytterhuset<br />
9
mUlighetsstUdie - fOrtetning<br />
Et tEttERE SENtRUM<br />
<strong>Oppdal</strong> Sentrum skal tilpasses i størrelsen til det<br />
antallet personer som skal ferdes i byen.<br />
prosjektet foreslår å forminske størrelsen på<br />
det eksisterende sentrum, og samtidig gi det<br />
gjenværende sentrum mulighet for en tettere<br />
bebyggelse.<br />
Ved fortetning av bebyggelsen, og ved å skape<br />
kortere avstander mellom forskjellige funksjoner,<br />
fortettes menneskemengden markant og det<br />
skapes aktivitet og byliv.<br />
10 <strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
<strong>Oppdal</strong>´S 3 SONER<br />
For å tilby besøkende og lokale forskjellige<br />
bymessige kvaliteter, og skape et klarere hieraki<br />
i Opplands bebygde landskap, foreslår vi å<br />
definere 3 soner i <strong>Oppdal</strong>. Hver sone er basert på<br />
forskjellige bymessige intensjoner og bør få et<br />
planlegningsgrunnlag, som understøtter dette.<br />
• Sentrum, hvor tettheten er stor, og aktiviteter<br />
og handel preger gatebildet.<br />
• Villaene, som i sitt uttrykk er meget grønne,<br />
preget av lave saltakshus i landskapet.<br />
• landskapet, hvor man drar på lengre turer<br />
og dyrker friluftslivet i de grønne rekreative<br />
naturområder i dalen, såvel som i fjellet.<br />
KVaRtalER<br />
de eksistererende byggefeltene definerer byens<br />
fremtidige forandring.<br />
de nye byrommene er avgrenset og skaper en<br />
klar oppdeling imellom offentlig byrom og privat<br />
eiendom. dette sikrer veldefinerte byrom langs<br />
det urbane strøket og skaper samtidig et klart<br />
byromshieraki.<br />
I en fortettet by er denne differensieringen viktig<br />
- både for å skape privathet for beboere i sentrum,<br />
men like mye for å skape aktivitet og liv i de<br />
offentlige gatene.<br />
Ny BEByggElSE<br />
Nye bygninger tilføyes i det nye sentrum for å<br />
styrke bymessigheten og skape forskjellige romlige<br />
opplevelser i byen.<br />
de nye bygningene er med på å definere kvartalene,<br />
og tettheten sikrer at det skapes en forside og en<br />
bakside for bebyggelsen.<br />
den nye bebyggelsen er 40% boliger, 20% kontorer,<br />
20% publikumsorientert erhverv og offentlige<br />
tjenester og 20% parkering (ca. 1070 p-plasser).<br />
I alt bygges og fortettes det nye sentrum med ca.<br />
142.000 m 2 .<br />
NyE VIllaOMRådER<br />
det foreslås stukket ut tre nye villaområder med i<br />
alt ca. 75 nye villaer i periferien av det nye sentrum.<br />
de nye villaområdene er med på å definere det<br />
nye, mer kompakte sentrum.<br />
Områdene stukket ut til villaer representerer en<br />
stor verdi for grunneierene via en god beliggenhet<br />
i tett tilknytning til sentrum og med naturen like<br />
utenfor døren.
mUlighetsstUdie - fOrbindelser<br />
ByROMSgatEN<br />
den gamle E6 eller dovrevegen, omdannes til et<br />
shared space, hvor de myke trafikkanter har første<br />
prioritet.<br />
dette nye fotgjengerstrøket skaper en<br />
tverrgående forbindelse i byen og spennes<br />
ut mellom Elveplassen mot sydvest og<br />
torgsenterplassen mot nordøst. Varierte former<br />
for aktiviteter og opphold etableres i hele gatens<br />
forløp.<br />
gRøNN ElV<br />
En grønn forbindelses ledes inn gjennom<br />
sentrum. By og landskap, sammenflettes i et<br />
integrert opplevelsesrum.<br />
det grønne landskapet løper som en elv<br />
gjennom det nye sentrumet og skaper et<br />
sammenhengende strøk fra idrettsanlegg, skoler<br />
og skiløyper til Fritidsparken og Skytterhuset - en<br />
trygg og sikker forbindelse for myke trafikkanter<br />
gjennom byen ut til rekreasjonsområder.<br />
En direkte adgang fra sentrum til naturen - her<br />
kan man om vinteren f.eks. ta på skiene i sentrum<br />
og dra rett ut i terrenget.<br />
NIVåFRIE FORBINdElSER<br />
to forskjellige bro-strategier foreslås; et<br />
igangsettende prosjekt består i hurtigst mulig<br />
å bygge en bro, en lett konstruktion, som for<br />
forholdsvis få midler forbinder byen på tvers over<br />
E6 og jernbanen.<br />
Barriererene i den eksisterende infrastrukturen<br />
brytes dermed ned og gjør ferdselen for myke<br />
trafikkanter tryggere.<br />
Over tid foreslås det at broene over E6 og<br />
jernbanen oppgraderes til en landskaplig struktur,<br />
som skaper myke bevegelser og kan fungere som<br />
en sentralt plassert bakke, fremfor en bro.<br />
Forbindelsen på tvers av byen skaper optimale<br />
muligheter for bruk av rekreasjonsområder på<br />
alle sider av byen, da korte avstander og lettere<br />
tilgjengelighet gir byens brukere flere muligheter.<br />
OVERgaNgER<br />
trygghet for myke trafikkanter står høyt på<br />
prioriteringslisten ved utviklingen av det nye<br />
sentrum. trygge overganger bryter ned trafikkale<br />
barrierer og sikrer at byens sentrum oppfattes som<br />
en helhet. dog mener vi, at biler ikke skal ses som<br />
et dårlig element i byen, men fungere som en<br />
integrert del, som tilfører liv til byen.<br />
Broer kan være nødvendige, men også være en<br />
kostbar affære og kan unngås visse steder ved<br />
f.eks. å introdusere nye, sikre overganger med nye<br />
’spilleregler’ for byens trafikk.<br />
Overgangene plasseres strategiske steder i<br />
byen, hvor det er kort avstand til f.eks. den<br />
grønne elva eller gågaten, som er de primære<br />
kommunikasjonsårene.<br />
ElVa ålMa<br />
Elva ålma er viktig for <strong>Oppdal</strong> sentrum og<br />
tillegges forskjellige roller på forskjellige områder<br />
av det nye sentrum.<br />
der elva skaper grense for byens sentrum mot<br />
sydvest, iscenesettes elva med en urban, rekreativ<br />
karakter. En plass med trapper mot elva avslutter<br />
byens fotgjengerstrøk og skaper nærhet til<br />
vannet i et urbant landskap.<br />
Mot sydøst, i Fritidsparken, har elva en mer<br />
naturlig karakter og det etableres en sti og skapes<br />
små fiskeplasser langs vassdraget.<br />
det skapes en forbindelse mellom Elveplassen og<br />
Fritidsparken langs åen, hvor den eksisterende<br />
undergangen ved jernbanen benyttes - det<br />
bevarer muligheten for forbindelse mellom<br />
boligkvartererene mot sydvest og Fritidsparken.<br />
<strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
11
100 års Udvikling i <strong>Oppdal</strong><br />
UtVIKlINgSStRatEgI<br />
Hva er det som gjør at man opplever et byområde som en bydel? primært krever det<br />
egenkarakter (lokalhistorie), sammenhengskraft(programmatisk/materialemessig)<br />
og at skiftet som skjer i den overordnede bystruktur oppleves, når man beveger seg<br />
fra andre bydeler til denne. Helhetsplanen er en visjon om tette og livlige byrom<br />
gjennomskåret av et grønt landskapsdrag. det er en drøm om å skape et tett og<br />
livlig bysenter i en tett symbiose med det omkringliggende landskap. En by hvor<br />
bymessighet og landskap møtes og tilsammen skaper unike byrom og opplevelser. det<br />
er prosjektets vilkår at utviklingsområdet står overfor en fremtid, hvor nye aktører vil<br />
bli involvert og hvor nye parametre vil påvirke prosjektet. prosjektet er derfor ikke kun<br />
en tradisjonell fiksert masterplan. prosjektet er i større grad et planlegningsverktøy<br />
for utviklingen av <strong>Oppdal</strong> sentrum. prosjektet bygger således på en drøm om å<br />
skape noe unikt. Samtidig forankres denne drømmen i virkeligheten ved å arbeide<br />
med byutviklingens premisser, som krever strategiske tiltak og redskaper for å<br />
kunne realiseres. dette er med på å sikre et robust og sterkt forslag, hvor prosjektets<br />
kvaliteter vil bestå også i fremtiden.<br />
FlEKSIBIlItEt Og KValItEt<br />
på grunn av at prosjektets kontekst er i utvikling, arbeides det med en fleksibilitet<br />
innenfor noen definerte rammer. det er intensjonen at prosjektet skal kunne oppta<br />
fremtidige forandringer. Eksempelvis kan prosjektets utarbeidede hierarkier og<br />
regelsett også ta opp disse forandringene, som så presiseres ytterligere i samspill med<br />
<strong>Oppdal</strong> Kommune og eventuelt potensielle investorer.<br />
Identitetsstudiet og Mulighetsstudiet beskriver tilsammen prosjektets visjon og<br />
prosjektets primære kvalitetsparametre. detaljstudiet og estetikkveilederen beskriver<br />
prosjektets prinsipper og strategier, som tilsammen skisserer hvordan <strong>kommune</strong>n med<br />
fleksible prinsipper over tid skal oppnå prosjektets visjon. disse to deler av prosjektet<br />
søker helt overordnet å kombinere en sterk og ambisiøs visjon med en robust og<br />
fleksibel utviklingsstrategi.<br />
FaSEplaN<br />
Nedenforstående faseplan kommer med et glimt - en rekke øyeblikksbilder - på<br />
hvordan utviklingsprosessen kunne munne ut og ta form. dette skal ikke ses som<br />
en fastlåst faseplan, men mer som en slags “demonstrasjon” av de kvaliteter, som<br />
prosjektet ønsker å oppnå.<br />
12 <strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
oppdal<br />
http://www.oppdal.com/no/Vinter/<br />
Et Nytt <strong>Oppdal</strong> SENtRUM:<br />
• Når konkurransen er avgjort lages en fleksibel og fremtidssikret utviklingsplan for<br />
prosjektet, som tar utgangspunkt i eksisterende kvaliteter, muligheter og utfordringer.<br />
• Utvikling av byer skjer over mange år i en glidende utvikling - hvilket sikrer optimale<br />
forhold for byens borgere og gjester.<br />
• Utvikling over mange år skjer dog aldri uten motstand - vi blir klokere og endringer<br />
kan forekomme, derfor er det viktigt å skape en fleksibel utviklingplan, som kan tåle<br />
endringer over tid. prosjektet sikres ved å være fleksibelt og f.eks. kun ha behov for at<br />
gå ett skritt tilbake i prosessen i stedet for å være nødt på å skape et helt nytt prosjekt<br />
på bakgrunn av ny viten eller nye behov.<br />
• Brandingmuligheter for byen i forhold til det nye prosjektet.<br />
oppdal oppdal<br />
sa klart sa klart<br />
oppdal<br />
http://www.oppdal.com/no/Vinter/<br />
FaSE 0:<br />
• allerede fra dag 1 etter offentliggjørelse av vinnerprosjektet, vil det skje endringer i<br />
<strong>Oppdal</strong> sentrum:<br />
• Etablering av utstilling av prosjektet i kulturhuset<br />
• lage en hjemmeside for profilering til en bred interessentgruppe<br />
omkring det nye prosjektet.<br />
• En liten del av den nye møteplassen etableres og det stilles ut forskjellige<br />
midlertidige installasjoner, som vil være med på å skape oppmersomhet<br />
omkring prosjektet - f.eks. små samtalebenker, beplantning, belysning mv.
FaSE 1:<br />
• den nye E6 anlegges og RV70 forbindes til den.<br />
• gamle E6 lukkes av, og integrert trafikk og byliv etableres på den gamle<br />
hovedveien.<br />
• Møteplassen anlegges.<br />
• En lett brokonstruktion skaper forbindelse over E6, jernbane og elva<br />
• det fortettes med ytterligere bebyggelse mot handlegaten og det grønne draget, så<br />
det skapes kant mot de viktige forbindelsene; den grønne elva og fotgjengerstrøket.<br />
• to mindre plasser etableres for å avslutte det nye fotgjengerstrøket:<br />
• Elveplassen avslutter fotgjengerstrøket mot sydvest og skaper en tett<br />
forbindelse mellom sentrum og elva.<br />
• torgsenterplassen avslutter fotgjengerstrøket mot nordøst, og sikrer<br />
fortsatt aktivitet i den hyggelige aunevegen og sammenkobler de<br />
eksisterende kvaliteter med et nytt samlende strøk for byen.<br />
• Et p-hus plasseres ved torgsenter plassen (?)<br />
• Et p-hus plasseres ved Elveplassen (?)<br />
FaSE 2:<br />
• anleggelse av det grønne draget gjennom byen påbegynnes - bl.a. med beplantning<br />
og oppholdsplasser med benker mm. spesielt i nærheten av Møteplassen.<br />
• to mindre plasser forbinder de to viktige institusjoner; Kulturhuset og Skysstasjonen<br />
via den grønne aksen på tvers av byen:<br />
• Foran kulturhuset etableres kulturplassen, som er tett knyttet til den<br />
grønne forbindelsen i gjennom byen. Her introduseres byen for myke<br />
trafikanter kommende fra rekreasjonsområdet nordvest for byen og fra<br />
skiløypen.<br />
• perrongen ved Skysstasjonen kobles til det grønne strøket mot sydvest og<br />
skaper en ankomstplass for tog- og busspassasjerer.<br />
• Et p-hus plasseres tett ved Skysstasjonen (?)<br />
• Et p-hus plasseres ved Kulturhuset (?)<br />
• det grønne draget gjennom byen utvides med mer beplantning, belegning,<br />
belysning og forskjellige oppholdsplasser.<br />
• landskapelig bro påbegynnes med forbindelse over E6 - amfiteater mot Møteplassen<br />
integreres i landskapsbroen.<br />
• Møteplassen plasseres dit den grønne forbindelsen og handlegaten møtes<br />
FaSE 3:<br />
• Flere nye bygninger oppføres i sentrum for å skape større tetthet.<br />
• Små plasser langs handlegaten anlegges og det skapes mulighet for<br />
både parkering, bevegelse for myke trafikkanter og opphold i hele gatens lengde.<br />
• tomter stikkes ut i de nye villaområdene utenfor sentrum<br />
VISjON FOR UtVIKlINg<br />
• Ikke-bevaringsverdige bygninger rives ned og skaper plass til nytt byggeri.<br />
• Noen få steder i byen bygges høyere bygninger, som kan fungere som holdepunkter<br />
for viktige plasser eller funksjoner i sentrum.<br />
• Visjonen for <strong>Oppdal</strong> sentrum er å skape et klart avgrenset og kompakt bysentrum,<br />
som tydeliggjør byens og landskapets funksjoner og hierakiet i mellom bysentrum og<br />
perifer villabebyggelse.<br />
• En heis plasseres i bunn av skiløypen nær plassen ved kulturhuset.<br />
<strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
13
14 <strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
detaljstUdie
Sportspark<br />
detaljstUdie - OverOrdna plan<br />
Supermarket<br />
OVERORdNa plaN 1:2000<br />
Elveplassen<br />
Kulturhuset<br />
torgsentret<br />
Rådhus torgsenterplassen<br />
Hotel<br />
Møteplassen<br />
Heis<br />
Bro over E6<br />
Shopping<br />
Hotel<br />
Bro over jernbanen<br />
Hotel<br />
Skysstation<br />
Busstasjon<br />
Fritidsparken<br />
<strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
Bro over elva<br />
15
detaljstUdie - byrOmshieraki<br />
MøtEplaSSEN<br />
på Møteplassen smelter fotgjengerstrøket<br />
sammen med landskapet og danner en sentral<br />
plass. det er på Møteplassen at visjonen om den<br />
landskapelige og tette by kuliminerer. Her kan<br />
man sitte på en café i solen, omgitt av mennesker<br />
og bygninger, samtidig som en langrennsløper<br />
stryker forbi gjennom det grønne draget.<br />
I sommerperioden kan biler krysse Møteplassen i<br />
et shared space. I vinterperioden, når det er snø,<br />
lukkes veien ved Møteplassen og det etableres en<br />
snebelagt forbindelse fra skiløypen til stasjonen,<br />
som biler ikke kan passere.<br />
Når økonomien tillater det, etableres en heis på<br />
plassen i bunn av skiløypa ved kulturhuset som<br />
fører direkte til Hovden Skisenter, og gi denne god<br />
kobling opp mot Møteplassen.<br />
16 <strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
ByENS plaSSER<br />
det nye sentrum er bygget opp omkring<br />
forskjellige typer av byrom. Møteplassen er den<br />
største og viktigste av plassene og er plassert<br />
helt sentralt i krysset mellom den grønne elva og<br />
fotgjengerstrøket. Byens sekundære plasser ligger<br />
som innganger til byen fra landskapet.<br />
den grønne elva knyttes i utkanten av sentrum<br />
til en plass - mot nord er det plassen foran<br />
Kulturhuset og mot sør er det perrongene<br />
ved stasjonen, som kobler den grønne elva til<br />
Stasjonstorget.<br />
Fotgjengerstrøket spennes ut mellom to plasser;<br />
mot sydvest ligger Elveplassen og mot nordøst<br />
ligger torgsenterplassen.<br />
lOMMEpaRKER<br />
Små lommeparker legger seg som semiprivate<br />
ankomsthager i tette kvartalsstrukturer og skaper<br />
variasjon i byens rom.<br />
lommeparkerne skaper en privat sfære for<br />
kvartalets beboere. I en tett by, er det viktig å<br />
etablere disse små hemmelige hagene, som gir<br />
karakter til kvartalet og skaper luft på begge sider<br />
av boligene.<br />
lys og luft kan fint skapes i en tett by, og faktisk<br />
vil mellomrommene føles mere betydningsfulle<br />
når de er klart definerte av bebyggelsens tetthet.<br />
INFRaStRUKtUR<br />
den største veien i <strong>Oppdal</strong> er hovedveien, E6<br />
mellom trondheim og Oslo, som skjærer seg<br />
gjennom <strong>Oppdal</strong> Sentrum og legger seg som en<br />
barriere på tvers av byen.<br />
E6 forutsettes flyttet til en ny trassé lengre<br />
mot sydøst, som blir den nye trafikkale pulsen.<br />
to rundkjøringer på den nye E6 blir primære<br />
atkomstveier til <strong>Oppdal</strong> Sentrum.<br />
RV70 forbindes til E6 midt i <strong>Oppdal</strong> Sentrum i<br />
en av rundkjøringene. RV70 endrer karakter ved<br />
overgangen fra åpen vei til bysone - endring i<br />
belegningsmateriale, beplantning og belysning<br />
senker trafikkens hastighet og gjør byen sikrere<br />
for myke trafikkanter.<br />
den gamle E6 omdannes til gågate med<br />
‘shared space’. Her kreves mer oppmerksomhet fra<br />
bilistene til de øvrige trafikkanter.<br />
paRKERINg<br />
parkering skjer primært i parkeringshus fordelt<br />
rundt i byen, hvor det er god tilgjengelighet til<br />
byens forskjellige tilbud. parkeringshusene ligger<br />
tett ved fotgjengerstrøket eller den grønne elva.<br />
p-husene er ikke spesielt store, da de skal tilpasse<br />
seg byens skala og ikke ligge som store ensomme<br />
bygninger. I denne skissen for parkeringshusene<br />
finnes det i alt 900 parkeringsplasser, men økes<br />
behovet, er planen fleksibel så andre bygninger<br />
kan bygges som p-hus.<br />
langs den gamle E6, hvor det etableres shared<br />
space, er det enkelte steder mulighet for kortvarig<br />
gateparkering (f.eks. 30 min. parkering).
detaljstUdie - prOgrammering<br />
Sport<br />
Barneskole<br />
Rådhus<br />
Kulturhus<br />
Hotel<br />
Hotel<br />
Skysstationen<br />
Hotel<br />
EKSIStERENdE BygNINgER<br />
Mange av de eksisterende bygningene genererer<br />
allerede idag liv og aktivitet i <strong>Oppdal</strong> sentrum.<br />
Viktige bygninger er bl.a. hotellene, Kulturhuset,<br />
rådhuset, skolene og Skysstasjonen.<br />
Ved å iscenesette disse bygningene i ny kontekst<br />
kan de være med på å bevare byens kvaliteter og<br />
sjel og samtidig være identitetsskapende for de<br />
forskjellige områdene i byens sentrum.<br />
En strategi om å bevare så mange eksisterende<br />
bygninger som mulig, bunner i en bæredyktig<br />
tankegang. Byen utvikles og omdannes over<br />
lengre tid - når gamle bygninger forgår erstattes<br />
de av nye, men som utgangspunkt river man ikke<br />
ned eksisterende, velfungerende bygninger for å<br />
gi plass til nye.<br />
FORtEtNINg OMKRINg<br />
dE pRIMæRE FORBINdElSENE<br />
den nye bebyggelsen plasseres i mellom de<br />
eksisterende bygninger i sentrum og skaper<br />
tetthet, men bygningvolumene tilpasses i forhold<br />
til byens eksisterende skala og tar både volum og<br />
høyde i betraktning i deres tilpasning.<br />
Høydene av de nye bygningene varierer primært<br />
fra 2 til 4 etasjer .<br />
det bygges høyere mot de to primære<br />
forbindelsene for å skape et klart hieraki i byens<br />
rom. dessuten kan man mot de større byrom<br />
bygge større, ettersom bygningenes høyde ikke<br />
utelukkende vil skape skyggerom, som ville være<br />
tilfellet for mindre byrom.<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
plaSSERINg aV BUtIKKER,<br />
OFFENtlIg SERVIcE Og KONtORER<br />
I områder med butikker, offentlig service<br />
og kontorer skapes det en naturlig<br />
gjennomstrømning av mennesker, som beveger<br />
seg til og fra. plasseringen av disse funksjonene<br />
er derfor strategisk viktig, når det skal skapes et<br />
sentrum med liv og aktivitet i bybildet.<br />
Butikker, offentlig service og kontorer plasseres<br />
primært i det nye fotgjengerstrøket og sekundært<br />
ved den grønne elva mellom Kulturhuset og<br />
Skysstasjonen, hvor mindre services er plassert -<br />
f.eks. kaffebar eller iskiosk.<br />
Bakkeplan opptas av handel/publikumsorientert<br />
erhverv og offentlige funksjoner, mens kontorer<br />
plasseres på de øvre etasjer.<br />
plaSSERINg aV BOlIgER<br />
Boliger er med på å skape dybde og liv i byens<br />
fasader. graden av privathet varierer når boliger<br />
mikses med butikker, erhverv og kontorer.<br />
Boliger plasseres generelt litt i bakgrunnen<br />
for all den offentlige trafikken og det skapes<br />
mindre gårder ved boligene, som blir semiprivate<br />
ankomsthager for beboerene.<br />
For å sikre byen mot å bli en spøkelsesby utenfor<br />
ferieperiodene i høysesongene (sommer og<br />
vinter), skal det i noen boliger være boplikt.<br />
Fritidsboliger er selvfølgelig en viktig boligype for<br />
<strong>Oppdal</strong>, som hvert år huser mange turister, men<br />
det er viktig å ha en rimelig fordeling mellom<br />
fritidsboliger og helårsboliger.<br />
pRIMæRE aKtIVItEtSSONER<br />
de primære aktivitetssonene i <strong>Oppdal</strong> er bygget<br />
opp som to hovedakser med hver sin karakter:<br />
landskapsdrag og urbant fotgjengerstrøk. de to<br />
tilbyr vidt forskjellige aktiviteter og opphold.<br />
Om vinteren er det helt store trekkplasteret<br />
selvfølgelig muligheten for at stå på ski. Her<br />
vil Møteplassen få en sentral betydning - både<br />
alpinister og langrenssløpere kan krysse over<br />
Møteplassen på vei i gjennom byen - og alle kan<br />
samles på byens sentrale plass.<br />
Om sommeren vil det spesielt være klatring, golf,<br />
mountainbiking/downhill og vannring, som er<br />
de primære aktiviteter sammen med det urbane<br />
utendørsliv.<br />
I <strong>Oppdal</strong> handler det primært om fysisk aktivitet i<br />
samspill med bylivet, både sommer og vinter.<br />
<strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
17
material- / estetikkveileder - fOrbindelser gjennOm byen<br />
URBaNt FOtgjENgERStRøK<br />
den gamle E6 omdannes til byens urbane strøk, som skaper sammenheng<br />
gjennom byen, parallelt med den nye E6.<br />
Fotgjengerstrøket spenner mellom to plasser; torgsenterplassen i øst og<br />
Elveplassen, som fordrer til opphold langs elva. Her møtes by og natur og det<br />
er et lunt, solrikt oppholdssted mot sydvest.<br />
langs fotgjengerstrøket opplever man forskjellige aktivitetslommer. caféer<br />
har uteservering, det er mindre baner for ballspill. treklynger skaper le og<br />
skygge, mindre parkeringsarealer flettes sammen med byliv. Et shared space<br />
opprettes her, hvor både myke trafikanter og biler deler plass.<br />
Fotgjengerstrøket blir byens nye handlegate, hvor trafikken avvikles i et rolig<br />
tempo, hvor handlende kan sive gjennom gatene og hvor man kan ta seg en<br />
hvil underveis i et av fotgjengerstrøkets mange oppholdsrom.<br />
FOtgjENgERStRøKEt 1:500<br />
FOtgjENgERStRøKEt 1:2000<br />
- dE 3 plaSSENE; FOtgjENgERStRøKEt SpENNES Ut MEllOM ElVEplaSSEN, MøtEplaSSEN Og tORgSENtERplaSSEN Og FORBINdER ByEN MEd ElVa ålMa<br />
18 <strong><strong>Oppdal</strong>+</strong>
<strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
19
material- / estetikkveileder - fOrbindelser gjennOm byen<br />
dEN gRøNNE ElVa<br />
landskapet er en viktig del av <strong>Oppdal</strong>s identitet og derfor iscenesettes<br />
landskapet nå i byen og blir en integrert del av bymiljøet. den grønne<br />
landskapselva er en viktig forbindelse for prosjektet - landskapet knytter<br />
byen til de omkringliggende områdene. Samtidig vil det nye landskapet<br />
reise seg over E6, jernbanen og elva og skape sikre overganger over de<br />
infrastrukturelle barrierene som finnes i dag. landskapselva forbinder hele<br />
veien fra Idrettsparken, skolene og kulturhuset til Fritidsparken,<br />
golfbanen og Skytterhuset. den møter byen gjennom to plasser i kanten<br />
av byen; Kulturplassen mot nordvest og Stasjonstorget, som forbindes til<br />
landskapselva via perrongen.<br />
Nye stiforbindelser plasseres ut i området - spesielt i Fritidsparken - langs<br />
elva, som spiller en sentral rolle i de landskapelige forbindelsene.<br />
dEN gRøNNE ElVa 1:500<br />
dEN gRøNNE ElVa 1:2000<br />
- laNdSKapEt SKapER EN SIKKER FORBINdElSE på tVERS aV ByEN, HVOR tRaFIKKEN aVVIKlES plaNFRItt.<br />
20 <strong><strong>Oppdal</strong>+</strong>
<strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
21
22 <strong><strong>Oppdal</strong>+</strong>
mUlighetsstUdie - detaljerte planer<br />
plaN ElVEplaSSEN 1:500<br />
Lokal park<br />
Furu park<br />
Urbant parkgulv<br />
Nedtrapping mot elven<br />
“Shared space”<br />
trakk/fotgjengere<br />
Elven i torget<br />
N<br />
<strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
1:500 23
pølseplassen<br />
24 <strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
Aktiivitetsbyrom<br />
Gateparkering<br />
plaN MøtEplaSSEN 1:500<br />
Skiløype<br />
Skifergården<br />
Hotellplassen<br />
Skibro/overgang<br />
lunchplassen<br />
Solveggen<br />
N<br />
1:500
<strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
25
detaljstUdie - skyggebilder<br />
SKyggEStUdIER aV dEt NyE <strong>Oppdal</strong><br />
det nye <strong>Oppdal</strong> er fortettet, og dette betyr at det er flere hus som kan kaste<br />
skygge i sentrum. Ved detaljplanlegging tas det høyde for dette, og man må<br />
være bevisst på hvor man er i verden. det nordiske lyset er skrått, noe som<br />
gir det dets fantastiske fargespekter, men også dets lange skygger. de nye<br />
byrommen må derfor aktivt utformes med tilgang på både lys og skygge.<br />
Således skal man sikre tilgang på sol om vinteren, og mulighet til å ikke<br />
blendes om sommeren.<br />
26 <strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
jevndøgn<br />
Midtsommer<br />
Midtvinters<br />
Kl. 9<br />
Kl. 12 Kl. 19
material- /<br />
estetikkveileder<br />
<strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
27
material- / estetikkveileder - byrOmshierarki<br />
MatERIalER aKtIVItEtER<br />
BElySNINg<br />
VEgEtaSjON<br />
28 <strong><strong>Oppdal</strong>+</strong>
ByENS pRIMæRE ROM<br />
I en fortettet by skapes hieraki imellom byens rom, og ved differensiering i<br />
byrommene skapes et variert tilbud av opphold - hhv. stillesoner / aktivsoner.<br />
Møteplassen er den sentrale plassen, de 4 plassene som ligger i kanten av<br />
byen som avslutning av +’et, er byens sekundære plasser.<br />
Som alternativ til lange ensartede gateforløp, er fotgjengerstrøket en<br />
rekke av overlappende byrom, som skaper variasjon. I forløpet skapes små<br />
oppholdsplasser med forskjellige uttrykk og soner for forskjellige aktiviteter.<br />
Beplantning på hhv. fotgjengerstrøket og den grønne elva er særs forskjellig.<br />
I byrommene er beplantningen ’innrammet’ av urbane belegninger og i det<br />
grønne landskapet gror beplantningen mer vilt. Felles for de to forskjellige<br />
beplantninger er at det tilstrebes å plante forskjellige sorter, som står i<br />
blomst på forskjellige tider av året, så det alltid er noe å kikke på.<br />
Møbleringen av offentlige rom er en viktig faktor i designet av gode utendørs<br />
oppholdssteder. I de små bylommene langs fotgjengerstrøket skapes<br />
opphold med avskjerming. Skjermet mot vind i de kaldere månedene,<br />
kan man alikevel nyte solen og dens varme. I sommermånedene er<br />
avskjermingen i form av oppholdssteder med tilgang på skygge. Noen<br />
steder lages små forsenkninger i belegningen og skaper lune små ’gryter’,<br />
hvor der er le og sol. Forskjellige muligheter for sitteplasser med den rette<br />
avskjerming skaper mulighet for spontant opphold i byrommet og gjør, at<br />
folk i lengre tid vil oppholde seg ute.<br />
Belysning er et viktigt element for å skape en trygg by. lys skaper trygghet,<br />
fordi man kan se over lengre avstander. Ved større veier velges belysning<br />
som lyser opp hele veiens bredde for å skape sikker ferdsel. Stier lyses opp av<br />
lave lyktestolper plassert i buktende rekker. disse definerer stiene - primært<br />
i bysonen - men likeledes også på deler av stinettet, som fører fra sentrum<br />
til boligområdene. En tredje belysning er ’uplights’, som f.eks. belyser større<br />
trær nedenfra eller fungerer som lyskunst på byens plasser.<br />
Belegninger skal understøtte god tilgjengelighet, et godt mikroklima, samt<br />
god avledning av regnvann. på arealer uten biltrafikk velges materialer med<br />
en høy grad av permeabilitet. F.eks. belegninger med mange og/eller brede<br />
fuger eller porøse belegninger, som grus eller permeabel asfalt.<br />
En kreativ landskaps- og byromsdannelse vil være en av faktorene som kan<br />
gjøre en by verdifull i mer enn én forstand. økt fritid og interesse for naturens<br />
mangfoldighet, samt lyst til mosjon og fokus på sunnhet, kan forbedre<br />
livskvaliteten for byens borgere og være en stor gevinst for samfunnet.<br />
<strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
29
material- / estetikkveileder - fOrtetning av kvartaler<br />
30 <strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
UtVIKlINg aV KVaRtalER<br />
Utviklingen av <strong>Oppdal</strong>s nye identitet kan skje med<br />
utgangspunkt i eksisterende bebyggelse. Strategien<br />
for byutviklingen er, å bevare så mange bygninger<br />
som mulig for at bevare byens identitet og sjel i en ny<br />
plan.<br />
Bevaring er også bæredyktig i den forstand, at man<br />
gjenbruker eksisterende kvadratmetere og dermed<br />
’sparer’ å bygge nytt.<br />
denne strategien brukes i <strong>Oppdal</strong> og etterhvert som<br />
byen utvikles og gamle bygninger forgår, tilføyes nye<br />
for å bevare byens tette struktur. det er viktig at byen<br />
utvikles over lengre tid, så byrommene ’drypper til’<br />
og blir integrerte i byen fremfor å skape en mengde<br />
fremmede byrom og bygninger.<br />
Fortetning over tid<br />
typologisk fleksibilitet<br />
Ved fortetningen av sentrum planlegges større<br />
kvartaler innenfor hvilke, størrelsen av de forskjellige<br />
tomtene kan variere - alt avhengig av hvor stor tomt<br />
en utvikler ønsker å kjøpe.<br />
Ved å lage fleksible løsninger for tomter unngår<br />
man at utviklingen at byen går i stå i forhold til<br />
salg av eiendom. En utvikler kan stort sett få det<br />
vedkommende ønsker og dermed kan tomtene med<br />
større sannsynlighet lettere omsettes.<br />
MIKS aV FUNKSjONER<br />
En miks av funksjoner; boliger, kontorer og butikker,<br />
skaper synergi og forskjellig aktivitet i byen.<br />
Miksen av funksjonene er med på å skape<br />
en blandet sammensetning av forskjellige<br />
aktivitetsnivåer på forskjellige tider av døgnet.<br />
Funksjonsprogrammeringen er viktig i forhold<br />
til å skape en by som ikke lukker og slukker etter<br />
butikkenes åpningstid, men bevarer aktiviteter i<br />
gatebildet.<br />
Om dagen er der spesielt aktivitet på de primære<br />
fotgjengerforbindelsene; den grønne elva og<br />
fotgjengerstrøket. I aften- og nattetimene flyttes<br />
aktiviteten litt vekk fra disse og ut til boligerne, som er<br />
plassert litt vekk fra de offentlige rommene.<br />
dessuten har variasjon i funksjonene også innflytelse<br />
på bygningsvolumene, som helt fysisk er med på å<br />
skape differensieret fasadeforløp.<br />
Forskjellige boligyper skaper en bred demografisk<br />
sammensetning.<br />
I <strong>Oppdal</strong> må det diskuteres en fordeling mellom<br />
helårsboliger og fritidsboliger. Høysesongene tilfører<br />
byen en stor andel beboere, som er med på å skape<br />
byens liv. En fornuftig fordeling og blanding mellom<br />
helårsboliger og fritidsboliger skal sikre at ingen<br />
områder i byen kommer på å ligge øde utenfor<br />
høysesongene.
ByggESKIKK Og MatERIalEBRUK<br />
den lokale byggeskikken kjennetegnes ved at de<br />
enkelte bygninger fremstår som klare, regulære<br />
volumer organisert i tun. Formen understrekes av en<br />
ren materialbruk. takene er saltak med små overheng,<br />
bekledt med torv, skifer eller tre.<br />
Materialemessig foreslår vi at det bygges videre på<br />
karakteren av områdets eksisterende uttrykk.<br />
<strong>Oppdal</strong>sskiferen foreslås som det primære materialet i<br />
den nye bebyggelse i sentrum og kan kombineres med<br />
bl.a. furu, som også finnes lokalt. Skiferens kalde farge<br />
og harde uttrykk, blandes med fururens varme farge<br />
og myke tekstur, og skaper kontrast i materialer både i<br />
taktilitet og valører.<br />
Som det primære materiale i sentrum, vil<br />
<strong>Oppdal</strong>sskiferen bli et kjennetegn for byen - skiferen<br />
blir forsterket som <strong>Oppdal</strong>s varemerke.<br />
Utenfor byen bygges det primært i tre, som de<br />
eksisterende villaer utenfor sentrum. på den måten<br />
skapes det stor forskjell, også i form av materialbruk,<br />
mellom sentrum og periferi.<br />
BOlIgytpOlOgIER<br />
En liten skala fortsettes i byens sentrum - samme<br />
typologi<br />
Forskjellige boligtyper introduseres som et<br />
utgangspunkt for det nye <strong>Oppdal</strong> Sentrum for å<br />
sikre en bred demografisk sammensetning. dog er<br />
programmeringen fleksibel, den kan endres og tilføyes<br />
nye typer hvis behovet endres.<br />
alle nye boliger har tilknyttet en form for private<br />
uterom - altaner, takterrasser eller minihager.<br />
I de nye villaområdene, i periferien, skapes et lignende<br />
uttrykk, som i de eksisterende villaområdene - grønne,<br />
frodige, private hager, skaper luft mellom husene.<br />
Rekkehusene i byen har små hager vendt mot<br />
lommeparkene i kvartalenes sentrum og har direkte<br />
inngang fra gatenivå. Her har man alle byens funksjon<br />
innenfor kort avstand og kan alligevel nyte en stund<br />
i sin lille hage. Rekkehusene er noen steder koblet<br />
sammen med ’baksiden’ av en butikk, hvor kun<br />
inngangen til huset er på bakkeplan og resten av<br />
boligen i andre etasje.<br />
leilighetene er plasseret som de øvre etasjer i de<br />
fleste bygninger, og størstedelen av leilighetene er<br />
penthouses, eller leiligheter over 2 plan, med privat<br />
takterasse. leilighetene varierer i størrelse - fra mindre<br />
ferieleiligheter til større familieleiligheter.<br />
<strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
31
material- / estetikkveileder - bæredyktige Utviklingsprinsipper<br />
32 <strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
NatURlIg<br />
REgNVaNNSHåNdtERINg<br />
Store regnskyll kan skape flom i kloakkene, men ved<br />
å integrere regnvannshåndteringen i byens utvikling,<br />
kan man komme disse problemer i forkjøpet.<br />
lokal regnvannshåndtering kan bl.a. avvikles<br />
ved å benytte permeable belegninger i stedet for<br />
ugjennomtrengelige belegninger og ved å lage<br />
regnvannsbed, hvor vannet kan ledes. disse beddene<br />
inngår som en del av byens møblering, og blir ført fra<br />
byen og ned til elva i beplantede bånd.<br />
Bæredyktig regnvannshåndtering minsker risikoen<br />
for oversvømmelser, skaper økonomisk fordel i kraft<br />
av avgiftsbesparelser og bedre grunnvannsbalanse.<br />
Etableres det oppsamlingsbed, kan regnvannet<br />
gjenbrukes til bl.a. vanning av byens grønne arealer<br />
eller til toalettskyll.<br />
OptIMERtE MIKROKlIMatISKE<br />
FORHOld<br />
Ved å utføre vurderinger av forholdet mellom vind, sol,<br />
skygge og funksjonenes betydning for de foreslåtte<br />
bymiljøer, er det intensjonen å optimere bydesign/<br />
bystruktur for at unngå vindtunneler, uønsket<br />
skyggepåvirkning og skape gode mikroklimaforhold i<br />
de lokale byrommene.<br />
En presis bearbeidning av vind- og solforhold skaper<br />
optimale mikroklima og gode lysforhold i boligene.<br />
Bl.a. tettheten i byens nye plan avhjelper problemer i<br />
forhold til vindtunneler.<br />
Mikroklimaet i beboerhøyde forbedres yttligere ved<br />
aktiv bruk av beplantning, slik at kraftig vind ledes<br />
over de steder man ferdes. En bevisst programmering<br />
og høye første etasjer er med på å sørge for at alle<br />
funksjoner har optimale solforhold.<br />
KOMpaKtE Og FlEKSIBlE<br />
BygNINgER<br />
de grønneste ressursene er de som ikke brukes,<br />
og derfor bør det tas initiativer til å sikre lavt<br />
ressursforbruk i den nye bebyggelsen.<br />
det arbeides med kompakte og høyisolerte<br />
bygninger, som reduserer ressursforbruket og som<br />
er tilpasningsdygtige over for skiftende tiders behov.<br />
Bygningerne designes bl.a. med en høy førsteetasje,<br />
som gir mulighet for fleksibilitet over tid – f.eks. en<br />
transformering fra erhverv til bolig og tilbake igen.<br />
dette kan understøttes ved å tilføye klausuler ved<br />
tomtesalg, hvor byggherrene pålegges å inntenke<br />
energiforbruk i både arkitektonisk utformning og<br />
materialvalg, samt apparater i husstandene.<br />
Ved å integrere informasjonsteknologi til styring av<br />
strømforbruket samt å minimere forbruket av strøm,<br />
kan vi sikre en bæredyktig elforsyning innenfor<br />
området.<br />
SyKlIStER Og gåENdE<br />
pRIORItERES OVER BIlER<br />
For å fremme bæredyktig transport i den lokale skala<br />
skal myke trafikanter prioriteres over biler. dermed<br />
skapes optimale forhold for fotgjengere og syklister og<br />
bedre betingelser for byliv og opphold i byens rom.<br />
Byen skal være tett sammensatt med korte avstander.<br />
til de litt lengre reiser tilbyr byen et effektivt kollektivt<br />
trafikksystem, hvor tog- og busstrafikken prioriteteres<br />
fremfor biltrafikken.<br />
parkeringen, skal i størst mulig grad plasseres i<br />
parkeringshus, så det skapes bedre forutsetninger for<br />
en tett by.<br />
Sykling og gåing som transport, er bæredyktig både<br />
for miljøet, anleggsøkonomien og for helsa. For å<br />
fremme bæredyktig transport i den store skala, skapes<br />
regionale opplevelsesrike, grønne forbindelser. de<br />
regionale forbindelsene knyttes sammen med sikre<br />
passasjer, offentlig transport, offentlig service og<br />
spennende opplevelser.
INtEgRERt INFRaStRUKtUR Og<br />
BylIV - SHaREd SpacE<br />
trafikalt shared space er en bæredyktig strategi, der<br />
gående trafikk, sitteopphold, cykeltrafik og biltrafik på<br />
integreres på samme ’gulv’ i hele fotgjengerstrøkets<br />
lengde.<br />
Selve filosofien bak Shared Space, er å deregulere<br />
trafikken og å integrere i stedet for å segregere.<br />
Slik skapes det oppmerksomhet på hverandre,<br />
ettersom ingen føler eierskap og holder på retten til<br />
trafikrommet.<br />
på bakgrunn av den økte oppmerksomheten rettet<br />
mot de øvrige trafikanter, og ved hjelp av øyekontakt<br />
og forhandling, om hvem som kjører først, avvikles<br />
trafikken langsommere men mere smidig. Herav det<br />
nye slagordet ”langsommere er hurtigere”.<br />
OVERgaNgER<br />
Forbindelser over veier er ikke til å unngå i byers<br />
sentrum - og likeledes i <strong>Oppdal</strong>. Overganger kan<br />
behandles på mange måter, som gjør overgangen<br />
sikrere både i forhold til utforming og materialvalg.<br />
Bilister reagerer normalt på at veien skifter karakter;<br />
blir smalere, skifter belegning eller får midtrabat. Ved<br />
å innføre forskjellige utformninger av overganger, vil<br />
byen knyttens sammen med mer trygghet for de myke<br />
trafikantene.<br />
den mest utsatte overgangen, er over RV70 ved<br />
kulturhuset, som ligger ved ankomsten til byen.<br />
Her etableres et materialskifte et godt stykke fra<br />
overgangen - f.eks. brosten - og veien utvides ved<br />
selve overgangen, så det skapes en midtrabat i<br />
kombinasjon med brede sebrastriper på veien.<br />
KOMBINERtE ByROM<br />
Både parkeringshus og -plasser kan skape merverdi<br />
til konteksten ved inntenke dobbeltfunksjon. Således<br />
kan parkeringsarealer være i bruk på alle tider av<br />
døgnet.<br />
grafikk på belegningen skaper dynamikk og<br />
mulighet for lek og sport. F.eks. kan man på kvelden<br />
spille ball på parkeringsplassene, hvilket skaper<br />
en dobbeltprogrammeret funksjon for ellers ‘døde’<br />
områder i byen etter butikkenes lukketid.<br />
pRINSIpp FOR p-HUS<br />
For å generere liv omkring p-husene, introduseres en<br />
spesiell strategi for <strong>Oppdal</strong>.<br />
p-husene plasseres omkring i byen med lett adgang til<br />
byens primære strøk og handlesentra.<br />
For det andre skal første etasje i p-husene brukes til<br />
forskjellige aktiviteter - f.eks. innendørs skate park,<br />
shopping, offentlig tjenester, undervisningslokaler,<br />
fitnessenter, kunstverksted, musikkhus mm.<br />
det er viktig, å unngå ’døde’ fasader mot offentlige<br />
forbindelsesårer i byen for å skape aktivitet og<br />
trygghet på gateplan.<br />
<strong><strong>Oppdal</strong>+</strong><br />
33
34 <strong><strong>Oppdal</strong>+</strong>