Last ned PDF - Næringsforeningen i Stavanger-regionen
Last ned PDF - Næringsforeningen i Stavanger-regionen
Last ned PDF - Næringsforeningen i Stavanger-regionen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Internasjonalisering<br />
- Det er en betydelig<br />
interesse verden over<br />
for HiLoad. Alle venter<br />
på å se den første i<br />
aksjon, selv om mange<br />
ble betrygget av<br />
modellprøvene som<br />
allerede er gjort i 30<br />
meter høye bølger.<br />
Derfra og ut tror vi det<br />
handler om stor etterspørsel,<br />
sier president<br />
.<br />
og CEO Tore Lea i<br />
Remora ASA<br />
Side 20-23<br />
Jåttå-toppen<br />
- Fellesoperativt hovedkvarter<br />
(FOHK) har ansvaret for å planlegge<br />
og lede alle Forsvarets operasjoner<br />
.<br />
i fred, krise og krig, sier viseadmiral<br />
Jan Reksten.<br />
Side 6 - 9<br />
Norsk teknologi<br />
Sevan-plattformen er hittil solgt i<br />
fem eksemplarer - til oljeproduksjon<br />
og boring - i tre verdensdeler.<br />
Den første plattformen tas i bruk i<br />
Brasil juni 2007.<br />
Side 14 - 15<br />
. .<br />
Rosenkilden NÆRINGSLIVS-<br />
MAGASINET<br />
NR. 04 - 2007<br />
ÅRGANG 13<br />
Næringstreffet 2007<br />
Den 6. juni spør vi hvordan <strong>regionen</strong><br />
står rustet til å møte fremtiden. Kåre<br />
Willoch er hovedtaler og snakker om<br />
Fremskritt med forbedringsmuligheter<br />
Side 26-27
26<br />
Rosenkilden følger redaktørplakaten. Ansvarlig redaktør: Jostein Soland. I redaksjonen: Erik Lindboe, Egil Rugland, Trude Refvem Hembre,<br />
Cathrine Gjertsen og Randi Øglænd, Utgivelse/produksjon/layout: <strong>Næringsforeningen</strong> i <strong>Stavanger</strong>-<strong>regionen</strong>. Telefon: 51 51 08 80. Telefaks: 51<br />
51 08 81. E-post: post@stavanger-chamber.no. www.stavanger-chamber.no. Opplag: 14.000. Forsidefoto: Eric Johanessen/BITMAP. Årgang:<br />
13. Redaksjonen avsluttet 24. april 2007. Tema for neste nummer er: Nyskaping.<br />
TEMA: EKSPORT OG INTERNASJONALISERING<br />
INNHOLD<br />
KILDEN: KVIDE NEGRAR OG<br />
SVARTE KINESARE SIDE 5<br />
PROFILEN: JAN REKSTEN SIDE 6-9<br />
NY I NÆRINGSFORENINGEN:<br />
Mexico er et land som er spesielt<br />
attraktivt for norsk leverandørindustri,<br />
men også for Statoil<br />
og Hydro som har hatt kontorer<br />
på oppstrømssiden i flere år, og<br />
som har prosjektsamarbeidsavtaler<br />
med Mexicos nasjonale<br />
oljeselskap Pemex. Det sier<br />
Berit Rynning, regionaldirektør i<br />
INTSOK, utlånt fra Statoil.<br />
TRAVEL RETAIL NORWAY SIDE 10-11<br />
SEVAN MARINE SIDE 14-15<br />
INNSPILL FRA MEDLEMMENE SIDE 16-18<br />
REMORA ASA OG HILOAD SIDE 20-23<br />
MANIFESTASJON SIDE 24<br />
VELKOMMEN INN SIDE 25<br />
NÆRINGSTREFFET 2007 SIDE 26-29<br />
MEXICO - ET SPENNENDE MARKED SIDE 30-31<br />
Globaliseringen har medvirket til<br />
en velstand som man knapt<br />
våget å drømme om for bare et<br />
par menneskealdre siden. Men<br />
systemet har alvorlige skyggesider.<br />
Flere utviklingsland er ikke<br />
kommet skikkelig med i fremgangen,<br />
skriver Kåre Willoch i<br />
presentasjonen av sitt foredrag<br />
på Næringstreffet 6. juni.<br />
32<br />
Da polske Magdalena Nicolaysen<br />
kom til Norge, måtte hun starte<br />
på bunnen. Nå hjelper hun andre<br />
i samme situasjon. - Det er aldri<br />
lett å flytte til et nytt land. Men<br />
det er språket som er den største<br />
barrieren, mener Magdalena<br />
Nicolaysen fra Polen.<br />
Statoil er sterkt til stede i de<br />
nordafrikanske ørkenområdene.<br />
I Algerie har selskapet allerede<br />
en solid posisjon med produksjon<br />
og leting. I Libya er seismiske<br />
innsamlinger i gang i<br />
områder som er lite utforsket,<br />
og i Egypt er Statoil nylig tildelt<br />
operatørskap i to dypvannsblokker.<br />
30 40<br />
GODT FOTFESTE I AFRIKA SIDE 32-34<br />
KUNNSKAPEKSPORT SIDE 36-38<br />
FRA VASKEHJELP TIL DAGLIG LEDER SIDE 40-42<br />
NYTT FRA BRUSSEL SIDE 45<br />
INNSIKT OG UTSYN SIDE 48<br />
ARBEIDSLIVETS TEKSTAR SIDE 49<br />
NYTT OM NAVN SIDE 50<br />
STYRELEDERS SPALTE SIDE 51
”Beine vegen”<br />
NÆRHET TIL DET FJERNE…<br />
”Beine vegen” kan også brukes om den måten <strong>Stavanger</strong><strong>regionen</strong><br />
har gått ut i verden på. Fra vikingferder til utvandringen til<br />
Amerika, for en misjonsvirksomhet mot Afrika – og senere mot<br />
Kina, Japan og Sør-Amerika. For ikke snakke om sildeeksport og<br />
kornimport, om hermetikk og oljevirksomhet. Alltid rett ut – mot<br />
Nordsjøen eller over Atlanteren. Videre mot de fjerneste kontinenter.<br />
Til de menneskene som lever og virker på andre siden av<br />
havet – og under de fjerneste himmelstrøk.<br />
Slik bygde <strong>regionen</strong> vår opp skipsfarten, slik bygde vi opp<br />
hermetikkindustrien og slik ble forutsetningene gitt for olje- og<br />
gassindustrien og grunnlaget skapt for vår økonomiske suksesshistorie.<br />
Det handler om noe så paradoksalt som at Sør-Vestlandet ligger<br />
nærmest det fjerne. Rett og slett på snuten av Den skandinaviske<br />
katten – halvøyen som har sitt rotfeste i Finland og<br />
Russland. Derfor fikk vi Det norske misjonsselskap alt i 1842,<br />
derfor var det på nære nippet at SAS valgte Sola i stedet for<br />
Kastrup som base for sine atlanterhavsflygninger, derfor valgte<br />
NATO Jåttå som sin sin base i nord. Og derfor har utenlandske<br />
olje- og offshoreselskaper valgt vår adresse som sin.<br />
DET GLOBALE BLIR DET NORMALE<br />
Internasjonal er ikke noe du kan bli, det er noe du er nettopp på<br />
grunn av beliggenhet – gjennom kystkulturen som har bundet<br />
folk sammen etter som nye muligheter er oppdaget for samhandel<br />
og samliv. Les vikingsagaene eller Kiellands romaner – som<br />
handler om mennesker som søker nye utfordringer med viten og<br />
LEDER 2–3<br />
Er det begrepet bønder og detaljister har lagt til<br />
grunn for ferskvare og sporbarhet ved salg av<br />
norske landbruksprodukter. Forbrukene skal få<br />
ferskvarer av høy kvalitet og vite hvem som har<br />
produsert varene.<br />
vilje på jakt etter nye markeder. Som har vågd seg lengre og<br />
lengre ut i verden – fordi de har opplevd og levd trygghet.<br />
Misjonæren som sjømannen som hermetikkbaronen. For ikke å<br />
snakke om vår leverandørindustri som har utviklet seg til å bli<br />
landets eneste internasjonale industriklynge. Med enorme omsetningstall<br />
– eksportverdier i 2006 alene på rundt regnet 50 milliarder<br />
kroner. Med 40.000 av landets 80.000 medarbeidere<br />
innenfor denne industrien i vår region.<br />
La dette være bakteppet når Rosenkilden forteller historien om<br />
Statoil og Nord-Afrika, om Sevan Marine og ny norsk plattformteknologi<br />
til Brasil – om Laerdal Medical i Kina. Sammen med<br />
historiene om arkeologen Magdalena fra Polen som blir vaskehjelp<br />
i Norge før hun kan sette seg i sjefsstolen i rekrutteringsfirmaet<br />
KN Job Consulting. Og rekken av alle de andre historier.<br />
MED INTERNASJONALE GENER<br />
Vedtaket om å legge StatoilHydros internasjonale avdeling til Oslo<br />
har framkalt spørsmålsfjes hos pionerene i og driverne av landets<br />
viktigste og eneste internasjonale industriklynge: - Er ikke nettopp<br />
forklaringen på Den norske suksesshistorien at vi har maktet<br />
å gå ”beine vegen”, fått ”nærheten til det fjerne” og maktet å<br />
gjøre “det globale til det normale”. Fordi de naturgitte forutsetningene<br />
er så sterke, og de historiske føringene så klare – at<br />
landsdelen har fått ”internasjonale gener”...<br />
Vi snakker om ”tyå”.
OM INTERNASJONALISERING:<br />
Sør-Vestlandet var da behørig stemplet som ”Det mørke fastland”<br />
av Arne Garborg - etter ”The Dark Continent” – datidens<br />
betegnelse på Afrika. Der altså uopplyste hedninger levde. Og her<br />
sågar noen av oss vokste opp i firemannsboliger på to plan, i<br />
”Niggeren” på Våland, det nærmeste en kunne komme leiekaserner<br />
i småhusbyen <strong>Stavanger</strong>.<br />
HVITE NEGRER<br />
Ordet neger åpnet øynene for en annen verdensdel. Vi fornemmet<br />
at vi hørte til i en større, global sammenheng. Denne fikk vi etter<br />
hvert utdypet gjennom negro spirituals og fortellinger om slavehandelen<br />
– dandert med hjemvendte sjøgutters historier fra alle<br />
verdens hjørner. Før vi selv ga oss studier og arbeidsliv i vold. Der<br />
følelsen av å bli overstyrt er blitt mer og mer beklemmende etter<br />
hvert som rikdommen har økt her hjemme. Misjonærene – vår<br />
barndoms høvdinger - har forsvunnet inn i vår bevissthetsjungel.<br />
I vår tid er det kapitalen som driver oss – med stor rikdom som<br />
resultat. Eller tomhet. Der arbeidet i verste fall ikke gir andre<br />
perspektiver enn å skape mer kapital. Fordi forståelsen av mål og<br />
mening uteblir. Riktignok fri for tradisjonelt fysisk slit. Men der<br />
fraværet av sammenheng er påfallende. Fordi kapital også kan<br />
representere rå makt – som bryter opp våre forventninger til det<br />
gode liv.<br />
StatoilHydro-fusjonen er det siste eksemplet på slike forventningsbrudd.<br />
En hel generasjon brukte fellesskapet til å utvikle<br />
Statoil til en ”bottom up”-organisasjon. Der selskapet ble bygd<br />
opp <strong>ned</strong>enfra. Der vektleggingen av helse og miljø har vist seg å<br />
være særdeles lønnsomt.<br />
Så opplever vi at Statoilmodellen kastes over bord når<br />
StatoilHydro virkelig skal sette seil for de sju hav. Statsministeren<br />
har sertifisert ”skuta”. Kast loss! Med et mannskap som ikke helt<br />
ser mål og mening med seilasen.<br />
Vi nevnte negrer. Hvordan blir den generasjonen som bygde<br />
opp Statoil nå behandlet? De har produsert penger så det holder<br />
KILDEN 4–5<br />
”Kvide negrar og svarte kinesare”<br />
Kildens overskrift inviterer til trøbbel. Opplyste mennesker skal ikke la ordet neger<br />
løpe over sitt tastatur. Har vi fått høre. Vi som møtte verden fra siste benk på søndagsskolen<br />
i Misjonsbyen <strong>Stavanger</strong>. Der ord som Afrika, Misjonmarken og neger – ledsaget<br />
av utallige lysbilder og knitrende smalfilmer åpnet våre ører og øyne for en større<br />
verden, med åndelig og materiell hjelp som nøkkelen til et verdigere liv for våre søsken<br />
i Afrika. Før Torbjørn Egners barnetimer gjorde hottentotter og negerhøvdinger til<br />
ren underholdning.<br />
Tekst: Jostein Soland<br />
Tegning: Bjørn Helgøy<br />
for AS Norge og sitter riktignok igjen med gode avtaler. Men vi<br />
snakker her om StatoilHydros forventninger til mål og mening:<br />
Hvor stor må kapitalen bli for at den skal skape mer mening?<br />
SVARTE KINESERE<br />
Vi fortsetter vår tankerekke og ser på hvordan rikdommen gjør<br />
folk flest enda rikere. Lave renter og billig import gir fortsatt høy<br />
reallønnsvekst. Vi kan kjøpe stadig mer samtidig som prisnivået<br />
holdes <strong>ned</strong>e. Fordi kineserne er smarte og i stand til å finne fram<br />
til enda smartere produksjonssystemer. Maurflittige som de er,<br />
leverer de i det stille. Uten å invitere til internasjonale konflikter<br />
– godt beskyttet av sitt ”kulturteppe” - vår tids kinesiske mur.<br />
Resultatene uteblir ikke. Veksten i Kina ligger på godt over det<br />
dobbelte av den vestlige verdens. Nye flyplasser og motorveier<br />
åpnes, verdens største damprosjekt er gjennomført, og kineserne<br />
har begynt å kjøre bil. Sjanghai er verdens suverent største by og<br />
fortsatt største byggeplass. Beijing OL skal bli ”the best ever”.<br />
Kommunistene i Folkerepublikken har gjort USA til sitt største<br />
eksportmarked, og er utrolig nok blitt USAs største kreditor…<br />
Kina ligger heldigvis like langt borte fra oss som Kyoto. Vi hører<br />
at kineserne må starte opp et kullkraftverk hver uke for å sikre<br />
fortsatt vekst. Og registrerer meldingen knapt nok med et gjesp.<br />
Inntil vi selv opplever at det skjer noe med været. Før FNs klimapanel<br />
kommer med sine langsiktige værmeldinger som er illevarslende.<br />
Så sitter vi her i Rosenkilde-huset på Det mørke fastland, vi fra<br />
”Niggeren” som blir hvitere og hvitere, mens kineserne sotes<br />
<strong>ned</strong>.<br />
I en verden der kapitalen og det frie marked har skapt et konsum<br />
som nå må betales med klimakvoter, CO2-avgifter og framtidige<br />
restriksjoner på alle fossile energiuttak. I en verden der<br />
planøkonomien var erklært død kan vi ønske StatoilHydro lykke til<br />
ut på De sju hav – mens vi bivåner at <strong>Stavanger</strong>s tusenårssted<br />
utenfor Rosenkilde-huset belegges med granitt - ikke fra Kina -<br />
men fra India. I granittlandet Norge.<br />
Fordi Asia er billigst akkurat nå…
Sjef for Fellesoperativt hovedkvarter (FOHK), viseadmiral Jan Reksten har bakgrunn som marineoffiser med skal vi kalle det praksis fra u-båt og fregatt etter forutgående<br />
gjennomført Sjøkrigsskole i Bergen. - Det var en tid som fortalte meg at Forsvaret var en interessant karrierevei, og jeg fikk øynene opp for Forsvarets tilbud.<br />
Det er spennende jobber forbundet med mye ansvar, sier Reksten.<br />
Jåttå-toppen<br />
Her er det bare å innrømme: Når det gjelder innsats i det norske<br />
forsvaret, stiller vi med et plettfritt rulleblad. Den eneste erfaringen<br />
vi har er fra fotballens edle kunst innen grenen forsvarsspill,<br />
men ikke på sjenerende høyt nasjonalt nivå. Snarere på<br />
lokalt løkkenivå. Forsvarsspill er den delen av spillet som går ut<br />
på å forhindre at motparten får mål. Nå er det ustoppelig hevdet<br />
at angrep er det beste forsvar på den grønne matten.
Tekst: Egil Rugland<br />
Foto: Eric Johanessen/BITMAP<br />
Det er mulig at det gjelder også i militær<br />
sammenheng uten at vi er sikre. Dette er<br />
disse nokså umilitære tanker som rinner<br />
oss i hu før vårt møte med sjef for<br />
Fellesoperativt hovedkvarter (FOHK), viseadmiral<br />
Jan Reksten. For vår erfaring<br />
ellers fra Sivilforsvaret og førstelagføreroppgaven<br />
i redningstjenesten strekker<br />
neppe til som tung faglig forsvarsfaglig<br />
ballast.<br />
TIL JÅTTÅ<br />
På den annen side er vi såpass oppegående<br />
at vi skjønner at vi skal til Jåttå der<br />
Reksten og FOHK holder til.<br />
Vi vet også at Jan Reksten overtok stillingen<br />
etter Tomas Colin Archer som på<br />
sett og vis seilte sin egen sjø etter at han<br />
ble pensjonert i 2005.<br />
Reksten-navnet maner frem bilder av<br />
Bergensadel, Fisketorget, Fløybanen, kaffeordfører<br />
Friele, og laget som er så godt<br />
at det nesten ikke går an. Dette siste er<br />
da helt korrekt. Brann-tilhengerne klamrer<br />
seg til seriemesterskapet i 1963 med<br />
Kniksen, Pesen og Jollen. For siden har<br />
det ikke gått an.<br />
Men det går kanskje an sånn en passant,<br />
å høre med admiralen om han tilhører<br />
Reksten-familien som har satt sitt<br />
preg på byen på så mange områder.<br />
- Hele Reksten-familien stammer fra<br />
Reksten utenfor Florø, sier bergenseren<br />
og Brann-tilhengeren, skal det vise seg,<br />
Jan Reksten. Selv eier jeg en familieeiendom<br />
i Flora kommune og reiser dit i<br />
påsken. Men rent familiært ellers var min<br />
farfar fetter av Hilmar Reksten.<br />
SÅ VET VI DET.<br />
Nå har det seg slik at vi møter FOHK-sjefen<br />
på fredag den trettende, men det er<br />
umulig å registrere noe truende på vei<br />
inn i hovedkvarteret på Jåttå utover de<br />
strenge sikkerhetsbestemmelsene som<br />
gjelder.<br />
PROFILEN: JAN REKSTEN 6–7<br />
- Fellesoperativt hovedkvarter<br />
(FOHK) er den<br />
sentrale fellesoperative<br />
kommandoen, og har<br />
ansvaret for å planlegge<br />
og lede alle Forsvarets<br />
operasjoner i fred, krise<br />
og krig, sier viseadmiral<br />
Jan Reksten. Det er<br />
utgangspunkt for et<br />
utstrakt samarbeid med<br />
etater i nasjonal og<br />
internasjonal sammenheng.<br />
Jan Reksten overtok stillingen som<br />
FOHK-sjef 1. september 2005.<br />
- Dette er en stilling som en blir beordret<br />
til og utnevnt av regjeringen i statsråd<br />
etter å ha søkt stillingen og vist villighet<br />
til å ta den, sier Reksten.<br />
MARINEOFFISER<br />
58-åringen har bakgrunn som marineoffiser<br />
med skal vi kalle det praksis fra ubåt<br />
og fregatt etter forutgående gjennomført<br />
Sjøkrigsskole i Bergen.<br />
- Det var en tid som fortalte meg at<br />
Forsvaret var en interessant karrierevei,<br />
og jeg fikk øynene opp for Forsvarets tilbud.<br />
Det er spennende jobber forbundet<br />
med mye ansvar, sier Reksten.<br />
Ansvaret og karrieren har toppet seg<br />
som FOHK-sjef som blir siste jobb for<br />
Reksten, før han pensjonerer seg om to<br />
år.<br />
KRIG OG FRED<br />
- Fellesoperativt hovedkvarter (FOHK) er<br />
den sentrale fellesoperative kommandoen,<br />
og har ansvaret for å planlegge og
- Det er ingen hemmelighet at vi i de siste 10-15 årene har sett store endringer innen Forsvaret. Det førte også til en omlegging av styrkene i NATO. Fra store enheter<br />
til deployerbare styrker, sier Jan Reksten.<br />
lede alle Forsvarets operasjoner i fred,<br />
krise og krig, sier Reksten. Det er<br />
utgangspunkt for et utstrakt samarbeid<br />
med etater i nasjonal og internasjonal<br />
sammenheng. FOHK er samlokalisert<br />
med Natos treningssenter Joint Warfare<br />
Centre.<br />
Landsdelskommando Nord-Norge er<br />
underlagt FOHK og er lokalisert på Reitan<br />
utenfor Bodø.<br />
La oss også nevne at alle de 13 heimevernsdistriktene<br />
i Norge hører med til den<br />
operative virksomheten.<br />
NETTVERK<br />
- Stillingen innebærer at jeg får tilgang til<br />
et nettverk på nasjonal basis som omfatter<br />
offentlige etater som politi, toll, fylkesmenn,<br />
ordførere, havnemyndigheter,<br />
hovedredningssentralen, luftfart og kystforvaltning<br />
og i mindre grad næringslivet.<br />
Men næringslivskontakten blir likevel<br />
opprettholdt gjennom arrangementer i<br />
kommunal regi eller via selskaper i <strong>regionen</strong>e.<br />
- FOHK har et stort internasjonalt<br />
engasjement, sier Reksten. Det er knyttet<br />
til styrker i utlandet og i første rekke til<br />
hovedstyrken i Mazar-e Sharif, Meymaneh<br />
og Kabul i Afghanistan. Men vi har også<br />
styrker på Balkan i Bosnia, Kosovo og har<br />
observatører i Sudan, Etiopia og er representert<br />
med FN-observatører i Midt-<br />
Østen, Libanon, Israel, Egypt og i tillegg<br />
Nepal.<br />
- Norske styrker er også ute på oppdrag<br />
som flypatruljering i Middelhavet, og<br />
bemanner MTB-er på Kypros. Totalt<br />
dreier det seg om 700-800 faste norske<br />
styrker i utlandet. I tillegg kommer andre<br />
styrker på midlertidige oppdrag knyttet til<br />
aktiviteter som foregår.<br />
- Den andre biten av virksomheten er<br />
det tette samarbeidet med NATO-landene<br />
og andre land. Det topper seg i forbindelse<br />
med øvelser. Nylig var 18 land<br />
representert på øvelsen Cold Response<br />
2007 i Nord-Norge.<br />
PLANLEGGING<br />
- Det er et omfattende arbeid å planlegge<br />
de store øvelsene vi har, og det krever<br />
nøyaktige forberedelser. Det tar en egen<br />
planavdeling seg av, og utarbeider militære<br />
plandokumenter som danner basis<br />
for det vi gjør. En sambandsavdeling er<br />
ansvarlig for intern og ekstern kommunikasjon<br />
og en logistikkgruppe som er opptatt<br />
av planlegging av forsyninger, bygningsmasse,<br />
transport for å nevne noe.<br />
På Jåttå er det til sammen 600 faste<br />
arbeidsplasser fordelt på to hovedkvarter<br />
som er samlokalisert. 270-280 offiserer<br />
fra 25 land er tilknyttet NATOs Joint<br />
Warfare Centre. I tillegg kommer 200<br />
vernepliktige soldater som til enhver tid<br />
er tilknyttet anleggene. Joint Warfare<br />
Center driver med opptrening og opplæring<br />
av NATO-offiserer som skal ut i<br />
internasjonale operasjoner som for<br />
eksempel i Afghanistan. Det skjer også<br />
opplæring og trening av eksempelvis irakiske<br />
offiserer og ledere.<br />
- Dette betyr at vi er en stor arbeids-<br />
plass i <strong>Stavanger</strong>, sier Reksten.<br />
Det kan bli flere. For tiden har NATO<br />
store byggeprosesser i forbindelse med<br />
byggingen av et enormt treningssenter.<br />
Senteret skal stå ferdig i løpet av to år.<br />
FOHK er til enhver tid underlagt den<br />
politiske hverdagen i Norge.<br />
POLITIKK<br />
- Det politiske aspektet i Forsvaret ivaretas<br />
av Forsvarsdepartementet og<br />
Forsvarssjefen, sier Reksten. Alt vi gjør er<br />
nøye underlagt politisk kontroll. Det vi<br />
foretar oss er på direktiver fra de politiske<br />
myndigheter. Det medfører at jeg<br />
har hyppig kontakt med myndighetene i<br />
Oslo. Hver morgen er det videokonferanse<br />
med Forsvarsministeren og<br />
Forsvarssjefen om aktuelle utfordringer. I<br />
tillegg har vi også hver morgen videokonferanse<br />
med Landsdelskommando Nord-<br />
Norge der Trond Grytting er sjef.<br />
Kommandoen har ansvar for overvåkning<br />
og kontroll over nord-områdene med<br />
utgangspunkt i Bodø.<br />
OMSTILLING<br />
I løpet av de siste årene har det skjedd en<br />
nesten dramatisk omstilling av Forsvaret.<br />
Det har sammenheng med en politisk<br />
internasjonal utvikling som har endret<br />
verden radikalt militært sett.<br />
Sovjetunionen falt i 1990. Warsawapakten<br />
ble oppløst. Den kalde krigen mellom øst<br />
og vest ble avblåst. Forsvarsbudsjettene<br />
ble mindre. Det var tid for omstilling.<br />
- Norge har et forsvar som et tilpasset
den situasjonen vi er i, når det gjelder<br />
sikkerhet og økonomi, sier Reksten. Det<br />
er ingen hemmelighet at vi i de siste 10-<br />
15 årene har sett store endringer innen<br />
Forsvaret. Det førte også til en omlegging<br />
av styrkene i NATO. Fra store enheter til<br />
deployerbare styrker. Det vil si mindre<br />
styrker som kan settes inn raskt og effektivt.<br />
- For Forsvaret i Norge ble det en vanskelig<br />
balansegang, og det var ikke mulig<br />
å opprettholde aktiviteten og styrkene fra<br />
1990-årene. Bruk av pengene skjer nå ut<br />
fra en vurdering av hva som er viktig i<br />
fremtiden mer enn fortiden.<br />
TERROR<br />
Nå vil noen kanskje si at den kalde krigen<br />
er avløst av en slags varm krig. Kampen<br />
mot internasjonal terror. En form for krig<br />
som krever noe helt annet enn de klassiske<br />
forsvarsdisipliner. Det er en variant<br />
av geriljakrig med små grupperinger som<br />
holder til i vanskelig terreng og som ofte<br />
angriper uten forvarsel. Afghanistan og<br />
Irak er illustrerende eksempler.<br />
- Vi fikk et vendepunkt etter 11. september<br />
2001 med krigen mot terror som<br />
ble et nytt område. Det er den begivenheten<br />
om har ført til satsingen på spesialstyrker<br />
i større grad enn tidligere. Det er<br />
en utvikling mot små fleksible styrker og<br />
- Jeg må være tilgjengelig hele døgnet og har 150<br />
reisedøgn pr år. De går med til å besøke styrker i<br />
inn- og utland og opprettholde kontakten med<br />
andre miljøer i Forsvaret spesielt i Oslo.<br />
bort fra mobiliserbare styrker.<br />
- Spesialiserte styrker er best i stand til<br />
å møte terror på en mest mulig effektiv<br />
måte. Det gjelder også for de norske styrkene<br />
i Afghanistan som har et godt<br />
utgangspunkt for å operere på egenhånd i<br />
en vanskelig situasjon. For tiden er det i<br />
gang et arbeid med å meisle ut den videre<br />
strategien for Forsvarets betydning. I den<br />
diskusjonen deltar Reksten med innspill<br />
til Forsvarssjefen som skal legge frem en<br />
anbefaling høsten 2007 om hvordan<br />
Forsvaret skal utvikles i fremtiden.<br />
Nå er det lite som tyder på at Jan<br />
Reksten har sjenerende fritidsproblemer.<br />
TILGJENGELIG<br />
- Jeg må være tilgjengelig hele døgnet og<br />
har 150 reisedøgn pr år. De går med til å<br />
besøke styrker i inn- og utland og opprettholde<br />
kontakten med andre miljøer i<br />
Forsvaret spesielt i Oslo. Det blir lange<br />
dager både ute og hjemme. To dager er<br />
ikke like. Men på den annen side er det<br />
lystbetont. Jeg har valgt det frivillig, og<br />
det er utfordrende å være med på viktige<br />
militære operasjoner ute og hjemme. Jeg<br />
føler at jeg får mye igjen for det og får<br />
kontakt med mennesker på mange plan.<br />
REGIONEN<br />
Reksten flyttet hit for to år siden etter å<br />
PROFILEN: JAN REKSTEN 8–9<br />
- Jeg liker Rogaland bedre og bedre, sier han. <strong>Stavanger</strong> har<br />
småbyens sjarme og storbyens tilbud med opplevelser i kultur.<br />
Det virker ryddig og ordentlig her. Husene er velstelte og<br />
godt vedlikeholdt. Folk vet hva de driver med.<br />
ha vært innom i perioden 2000-2002.<br />
- Jeg liker Rogaland bedre og bedre,<br />
sier han. <strong>Stavanger</strong> har småbyens sjarme<br />
og storbyens tilbud med opplevelser i kultur.<br />
Det virker ryddig og ordentlig her.<br />
Husene er velstelte og godt vedlikeholdt.<br />
Folk vet hva de driver med. På mange<br />
måter er Rogaland et mønsterfylke. Det<br />
eneste er at det blir lite skigåing.<br />
FOR Å HOLDE OSS TIL REGIONEN.<br />
- Mange av de utlendingene jeg møter er<br />
meget interessert i å høre om utviklingen<br />
av norsk olje ikke bare fordi olje er en<br />
knapphetsfaktor, men også fordi oljeinstallasjoner<br />
er potensielle terrormål, sier<br />
Jan Reksten.<br />
Om to år flytter Reksten tilbake til<br />
Bergen og kan igjen innfinne seg på<br />
Brann stadion. For det viser at FOHK-sjefen<br />
er relativt svoren Brann-tilhenger,<br />
men han har også fått sansen for Viking,<br />
og har sett opp til flere kamper på Viking<br />
stadion.<br />
Men så er heller ikke veien lang fra<br />
Jåtten til Viking stadion.<br />
- Nå holder jeg både med Brann og<br />
Viking, sier Reksten.<br />
Han var ikke tilstede da Viking vant 5-0<br />
i fjor.
Europamester i<br />
Duty Free<br />
Selvfølgelig skal vi ikke fly så mye nå for tiden. Vi får så<br />
dårlig samvittighet, tenker på Al Gore og hans dommedagsprofetier<br />
om global oppvarming, stigende hav og farvel<br />
til snø og ski i Sirdal i påsken. Men vi flyr likevel for å oppleve<br />
den store verden og nåja, gleden av å handle Duty-<br />
Free.<br />
Tekst: Egil Rugland<br />
Foto: Eric Johanessen/BITMAP<br />
Mens vi i fordums tider måtte ile rundt på<br />
Heathrow og raske til oss de Duty-Free<br />
varene før en rusten stemme i høyttaleren<br />
forkynte avgang til <strong>Stavanger</strong> om to<br />
minutter, kan vi nå gjøre det i fred og fordragelighet.<br />
Ta oss god tid på Sola både<br />
før avgang og etter ankomst i Duty-Free<br />
butikken som til tider er ganske sprengt.<br />
Men mange tar det med et smil fordi<br />
utvalget er forlokkende og prisene overkommelige.<br />
På Sola er det Travel Retail Norway<br />
som det heter på norsk, som driver Duty-<br />
Free butikken, og butikksjef eller Store<br />
Manager, Ivar Gram Klette, geleider oss<br />
gjennom sikkerhetskontrollen selv om vi<br />
bare skal en etasje opp for å se på tilbudet<br />
av de ettertraktede varene.<br />
Travel Retail Norway vant anbudsrunden<br />
om ny kontrakt om drift av Duty-Free<br />
på Sola i desember 2004, med en<br />
kontraktsperiode som går ut i 2011.<br />
Selskapet eies av tyske Gebrüder<br />
Heinemann og norske Esthetique med<br />
50 % hver.<br />
OMBYGGING<br />
- Vi arvet en parfymebutikk og en tradisjonell<br />
butikk med tradisjonelle Duty-<br />
Free-produkter etter SAS Trading, sier<br />
Ivar Gram Klette. – I juni 2005 startet<br />
ombyggingen til en butikk som stod ferdig<br />
1. april 2006. Med nye kvotebestemmelser<br />
og muligheten til å handle på både<br />
avgang og ankomst har vi merket sterk<br />
oppgang i omsetningen.<br />
De reisendes handlelyst blir nå tilfredsstilt<br />
av 26 årsverk fordelt på heltid og deltid,<br />
og med en toppbemanning på nærmere<br />
60 i hektiske tider som sommerrushet.<br />
Denne relativt betydelige bemanningen<br />
kan det bli god bruk for. Hør bare:<br />
- Vi disponerer i dag et areal på 566<br />
m2, men vi har planer om utvide med nye<br />
300m2 frem til 2009, sier Gram Klette.<br />
I tider med norsk kamp om å få tildelt<br />
OL i 2018 har Travel Retail ambisjoner<br />
fullt på høyde med idrettsprestasjoner.<br />
EUROPAMESTER<br />
- Travel Retail skal være den beste Duty-<br />
Free operatøren i Europa, fastslår Gram<br />
Klette. Det skal vi oppnå med gode priser,<br />
høy grad av service, og det er selvsagt<br />
kundens behov som står i fokus. I 2010<br />
skal vi være Europamester på vårt<br />
område.<br />
Nå er det ikke tilfeldig at år 2010 representerer<br />
en slags milepæl.<br />
- Vi har allerede startet kampen for å<br />
fornye kontrakten.<br />
Rosenkilden avlegger Duty-Free-butikken<br />
et besøk da det faktisk er fremkommelig<br />
for de reisende.<br />
– Det er en smule rolig nå, bekrefter<br />
Gram Klette, men dette henger sammen<br />
med avgangs- og ankomsttider. Vi merker<br />
en klar tendens til at det er mer effektiv<br />
og rolig handel når de reisende kommer<br />
til Sola. Hovedpoenget for oss er å løse<br />
utfordringene med logistikken slik at vi<br />
har det rette vareutvalget og den rette<br />
bemanning til rett tid for å unngå køer.<br />
Hva vi handler for i butikken på Sola vil<br />
ikke Gram Klette ut med i rene summer,<br />
men han gir følgende indikasjon.<br />
PALLE PÅ PALLE<br />
- I løpet av en uke fyller vi opp med<br />
mellom 70 og 80 paller av alle typer<br />
varer. I høysesongen kan det dreie seg<br />
om 120 til 130 paller i uken.<br />
Som vi vet er <strong>Stavanger</strong>-<strong>regionen</strong> velsignet<br />
med oljevirksomhet, og er nesten<br />
norsk mester i verdiskaping. I det hele<br />
tatt: Vi reiser mye.<br />
- Det er i kraft av <strong>regionen</strong>s næringsmønster<br />
et sterkt innslag av businessreisende,<br />
men også mange som reiser<br />
privat i weekender til storbyene, sier<br />
Gram Klette. – Næringsliv og industri går<br />
godt, og vi har forhåpninger om økt trafikk<br />
i forbindelse med statusen som<br />
Europeisk Kulturhovedstad i 2008.<br />
NYE FLYVNINGER<br />
- Vi har også forventninger til de nye<br />
rutene som starter opp i april/mai, med<br />
direkte flyvninger til Riga (Air Baltic) og til<br />
Praha, Paris og Berlin (Norwegian), sier<br />
Ivar Gram Klette med fortid i Sports Club,<br />
First 1 og Shell Marketing.
NY I NÆRINGSFORENINGEN: TRAVEL RETAIL NORWAY 10–11<br />
- Travel Retail skal være den beste Duty-Free operatøren i Europa, fastslår Gram Klette. Det skal vi oppnå med gode priser, høy grad av service, og det er selvsagt<br />
kundens behov som står i fokus, forteller butikksjef eller Store Manager, Ivar Gram Klette- Vi har en fremtidig ambisjon om at alle museumsanleggene i løpet av ett<br />
år skal ha like mange besøkende som <strong>Stavanger</strong>s innbyggertall, det vil si rundt 115.000, sier Gunnar Nerheim, direktør ved <strong>Stavanger</strong> Museum.
Møter i <strong>Næringsforeningen</strong> 8.mai - 6. juni<br />
TIRSDAG 8. MAI<br />
Regional infrastruktur om 20 år<br />
Halvdagsseminar og bedriftsbesøk<br />
Godsterminalen på Ganddal<br />
Kl. 11.00 – 13.30<br />
- Transportplan for Vestlandet<br />
- E39 – Rogfast ferdig, firefelts til<br />
Ålgård?<br />
- Jernbanespor til Risavika?<br />
- Den regionale infrastrukturen om<br />
20 år<br />
Etter møtet vil det bli omvisning på det<br />
nye godsterminalanlegget på Ganddal.<br />
FOREDRAGSHOLDERE<br />
Gunnar Eiterjord, fylkessamferdselssjef<br />
Rogaland fylkeskommune, Ole<br />
Konttorp, utbyggingssjef<br />
Jernbaneverket og Inge Oliversen,<br />
adm.dir. Keppel Norway AS<br />
Møtet er et samarbeid med <strong>Stavanger</strong><strong>regionen</strong><br />
Næringsutvikling<br />
TORSDAG 10. OG<br />
FREDAG 11. MAI n<br />
Ryfylkekonferansen<br />
Konferanse<br />
Ryfylke Turisthotell, Sand<br />
Konferanse om merkevaren Ryfylke.<br />
FREDAG 11. MAI<br />
Erfaringer fra europeiske<br />
kulturhovedsteder<br />
Lunsjmøte<br />
Rosenkildehuset<br />
Kl. 11.00 – 12.30<br />
- Varige effekter og læring<br />
- Manglende fokus på etterbruk,<br />
erfaringer fra andre store nasjonale<br />
kulturarrangementer (OL på<br />
Lillehammer 1994 og Bergen2000)<br />
- <strong>Stavanger</strong>2008, et dannelsesprosjekt?<br />
<strong>Næringsforeningen</strong> inviterer til debatt.<br />
FOREDRAGSHOLDERE<br />
Rolf Norås, strategidirektør<br />
<strong>Stavanger</strong>2008, Terje Gloppen, tidligere<br />
direktører for Bergen 2000 og prosjektleder<br />
i kulturavdelingen til LOOC m.fl.<br />
TIRSDAG 15. MAI<br />
Forskning og innovasjon<br />
Halvdagsseminar<br />
Rosenkildehuset<br />
Kl. 11.00 – 14.00<br />
Hvordan skape en god region for forskning<br />
og innovasjon?<br />
- Hva kan Innovasjon Norge bidra med?<br />
- Innovasjonsprosesser i kunnskapsparken<br />
– prekubator og inkubator<br />
- Fra ide til produkt – kommersialisering<br />
av forskningsresultater<br />
- Forskningen ved SUS - SAFER og<br />
akuttmedisinsk forskning<br />
- <strong>Stavanger</strong> Helseforskning et viktig<br />
redskap i forskningen<br />
FOREDRAGSHOLDERE<br />
Karl Bøe Skogen, direktør Innovasjon<br />
Norge avd. Rogaland, Kristin Husebø,<br />
adm.dir Prekubator Rogaland<br />
Kunnskapspark, Marit B. Hagland, leder<br />
Inkubatoren i Rogaland, Stein Tore<br />
Nilsen, fagdirektør SUS, Elisabeth<br />
Schanche, informasjonssjef SUS, Eldar<br />
Søreide, professor SUS, Terje Våland,<br />
adm.dir. <strong>Stavanger</strong> Helseforskning<br />
FREDAG 9. MAI<br />
Rekruttering til byggebransjen<br />
Lunsjmøte<br />
Rosenkildehuset<br />
Kl. 11.00 - 12.30<br />
- Hva gjør bransjen selv for å<br />
rekruttere, nå og fremover?<br />
- Hvordan jobbe mot fagskolene<br />
og skoleverket?<br />
- Opplæringskontorets oppgaver<br />
FOREDRAGSHOLDERE<br />
Per Roy Haaland, opplæringskonsulent,<br />
Svein Aase, daglig leder <strong>Stavanger</strong><br />
Installasjon, Magne Bergset, daglig<br />
leder Opplæringskontoret for Bygg- og<br />
Anleggsteknikk, repr. fra byggebransjen<br />
FREDAG 1. JUNI<br />
Mennesket og næring — et<br />
musisk perspektiv<br />
Halvdagsmøte<br />
Rosenkildehuset<br />
Kl. 11.00 - 14.00<br />
Kompetanseutvikling mellom næring og<br />
kulturliv:<br />
- Kan den gi effekter?<br />
Med boka "Det Musiske Mennesket"<br />
kastet Jon-Roar Bjørkvold seg inn i<br />
dagens brennbare debatt om kunnskap<br />
og kultur, læring og ledelse. Han mener<br />
at en internasjonal ideologi må snus, og<br />
at mennesket må ha prioritet over makt<br />
og marked.<br />
- Om musisk ledelse: Fra takt og tukt<br />
til rytme og jazz<br />
- Om en Stortingsmelding uten begrep<br />
om kultur: Kultur for læring<br />
- Om mennesket som verdiskaper:<br />
Musisk modernisering<br />
- Om populærkultur, ungdom og makt:<br />
Imperiet kaller<br />
- Om en travel utdanningsminister på<br />
ville veier: Reformer på tverke<br />
- Om nasjonale prøver under Bush: All<br />
schools left behind<br />
FOREDRAGSHOLDER<br />
Jon-Roar Bjørkvold, Dr. philos., professor<br />
i musikkvitenskap.<br />
TIRSDAG 5. JUNI<br />
Børskandidater<br />
Lunsjmøte<br />
Rosenkildehuset<br />
Kl. 11.00 – 13.00<br />
Status for Rogalandsindeksen<br />
- Utvikling og utsikter for aksjene i<br />
Rogalandsindeksen<br />
- Presentasjon av nye selskaper<br />
FOREDRAGSHOLDERE<br />
Leif Sandtorv, aksjemegler og Ole-<br />
Andreas Krohn, markeds- og aksjeanalytiker,<br />
DnB NOR og Dag Olav<br />
Tennfjord, finansdirektør Hexagon<br />
Composites ASA<br />
ONSDAG 6. JUNI<br />
Næringstreffet 2007<br />
Bransjemøter<br />
Hotel Atlantic<br />
kl. 13.00 - 17.00 + kveld<br />
Møt <strong>Næringsforeningen</strong> under åpent<br />
bransjetreff.<br />
Se eget program side 26 - 27 i dette<br />
nummeret av Rosenkilden
<strong>Næringsforeningen</strong> har ledige kontorer til utleie i 1. etasje. Hele etasjen er renovert, og<br />
består nå av i alt 13 kontorer. <strong>Næringsforeningen</strong> disponerer selv flere av disse, bla. til vår<br />
markedsavdeling og til vårt prosjekt Ny i Rogaland.<br />
Kontorene er ca 12 kvadratmeter, og fullt møblert med ny innredning fra Aarsland Møbler<br />
og Magnar Eikeland. Leien inkluderer tilgang til møterom, sentralbordtjenester og rengjøring.<br />
Interesserte bes henvende seg til Jostein Soland, adm. direktør i <strong>Næringsforeningen</strong> i<br />
<strong>Stavanger</strong>-<strong>regionen</strong> på tlf. 480 33 000 eller<br />
på e-post j-soland@stavanger-chamber.no.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Lokaler til leie
- Vi prøver å være lokale i de markedene vi opererer i, sier CEO i Sevan Marine Jan Erik Tveteraas. Derfor har vi opprettet kontorer på de stedene vi har sentrale medarbeidere.<br />
Fordelen med det er at våre medarbeidere får et godt nettverk og kjenner den lokale kulturen. Fra venstre Jan Erik Tveteraas, Egil Kvannli og Birte<br />
Norheim ved hovedkontoret i Tananger. Bildet høyre side: - Vi har utviklet ny teknologi og det gjør at vi skiller oss ut som en attraktiv arbeidsplass, og vi har etablert<br />
oss i Brasil, Kina, Singapore, England, Nederland og har kontorer i Oslo, Trondheim, Arendal og Tananger. Vi er konkurransedyktige i det internasjonale markedet.<br />
Med ny norsk<br />
teknologi ut i verden<br />
Sevan Marine er et internasjonalt selskap med hovedkontor<br />
i Tananger. Bedriften har utviklet en flytende<br />
konstruksjon som har mange anvendelsesområder.<br />
Sevan-plattformen er hittil solgt i fem eksemplarer -<br />
til oljeproduksjon og boring - i tre verdensdeler. Den<br />
første plattformen tas i bruk i Brasil juni 2007.
Tekst: Trude Refvem Hembre<br />
Foto: s. 14 Eric Johanessen/<br />
BITMAP<br />
Sevan Marine ble etablert i 2001 av tre<br />
gründere som var kolleger i Navis. Navis<br />
blir nesten Sevan baklengs... Visjonen er<br />
å bli verdensledende på egenutviklet teknologi<br />
i et krevende offshoremarked.<br />
- Vi har et norsk produkt som ble uttestet<br />
i 2001-2005. Etter fire år fikk vi vår<br />
første kontrakt. Vi trodde det ville ta 18<br />
må<strong>ned</strong>er, men det tok fire år. Det har<br />
vært en tøff prosess å gå fra gründerselskap<br />
og over i kommersialiseringsfasen,<br />
erkjenner CEO Jan Erik Tveteraas.<br />
- Dessverre er det mange spennende<br />
gründerselskap som ikke kommer over<br />
denne krevende fasen. Vi stilte oss spørsmålet<br />
enkelte ganger: vil vi klare å skaffe<br />
nok midler til å drive videre?<br />
Sevan Marine ble børsnotert i 2004.<br />
Omsetning i 2006 var på 140 millioner<br />
norske kroner.<br />
KONKURRANSEFORTRINN<br />
- Vi har utviklet ny teknologi og det gjør at<br />
vi skiller oss ut som en attraktiv arbeidsplass.<br />
Vi har utviklet en anvendelig løsning<br />
som er enkel fordi den er modulbasert.<br />
– Det er akkurat som å bygge med<br />
lego, sier CEO Jan Erik Tveteraas med et<br />
smil. Videre er det en kostnadseffektiv<br />
løsning som egner seg til marginale felt<br />
som vi satser på (små og mellomstore<br />
felt med inntil 50.000 fat olje pr. dag). -<br />
Intensjonen var å lage en konstruksjon<br />
som ville tåle et røft miljø som i<br />
Nordsjøen. Et produksjonsskip har mange<br />
av de samme egenskapene, men skip må<br />
snu seg etter vind- og bølgeforhold. Det<br />
spesielle med Sevans konstruksjon er at<br />
den er rund, sier Tveteraas.<br />
Siviløkonomen Tveteraas forteller at<br />
de har benyttet obligasjonsmarkedet<br />
aktivt. Nå ligger børsverdien på 8,5 milliarder<br />
norske kroner. Sevan har, i likhet<br />
med de fleste børsnoterte norske<br />
selskap, et stort innslag av utenlandske<br />
aksjonærer (over 70%). En Sevan-plattform<br />
koster mellom 1,5 og 1,9 milliarder<br />
norske kroner. Denne leies så typisk ut<br />
med mannskap på 36 personer på fast<br />
utleie i 2,5-11 år.<br />
MARKEDER<br />
Sevan-plattformen egner seg godt i værharde<br />
områder som Nordsjøen, Brasil og<br />
Mexico Gulf. Derfor har vi valgt å satse på<br />
nettopp disse markedene, sier Tveteraas.<br />
På sikt satser vi også på Australia, New<br />
Zealand og Vest-Afrika. Vi har valgt ut<br />
marginale -”modne” - felt hvor vi satser<br />
på å hente ut mest mulig av gjenværende<br />
oljeressurser.<br />
- Vi prøver å være lokale i de markedene<br />
vi opererer i, sier Jan Erik<br />
Tveteraas. Derfor har vi opprettet kontorer<br />
på de stedene vi har sentrale medarbeidere.<br />
Fordelen med det er at våre<br />
medarbeidere får et godt nettverk og<br />
14–15<br />
kjenner den lokale<br />
kulturen. Det er viktig<br />
å ha respekt for<br />
andres kultur i<br />
internasjonalt<br />
arbeid, tilføyer<br />
Tveteraas. - Vi har<br />
etablert oss i Brasil,<br />
Kina, Singapore,<br />
England og<br />
Nederland, og har<br />
kontorer i Oslo,<br />
Trondheim, Arendal<br />
og Tananger. Vi er<br />
konkurransedyktige<br />
i det internasjonale<br />
markedet. Det er en<br />
styrke. - For øvrig<br />
er <strong>Stavanger</strong> en bra<br />
lokasjon for et oljeserviceselskap<br />
som<br />
oss. Her er et stort<br />
og viktig cluster for<br />
oljerelaterte virksomheter.<br />
MANGEL PÅ ARBEIDSKRAFT<br />
Hvordan er tilgangen på kompetent<br />
arbeidskraft?<br />
Sevan-sjefen ser på rekrutteringsoppgaven<br />
som en av de største utfordringene<br />
for <strong>regionen</strong> framover. - Vi har<br />
vært i en enorm investeringsfase, og jeg<br />
tror at arbeidsmarkedet vil bli enda<br />
strammere de neste par årene, sier<br />
Tveteraas. Dette fører til økte lønninger.<br />
På kort sikt kan ikke alle prosjektene som<br />
næringslivet har planer om, igangsettes<br />
nå, men må forlenges i tid. Med dagens<br />
oljepris og det gode kapitalmarkedet, er<br />
det klart at de menneskelige ressursene<br />
er en begrensende faktor: - Allerede nå<br />
er vi over maksimal utnyttelsesgrad,<br />
mener Tveteraas.<br />
Sevan Marine har 100 ansatte i Norge<br />
og over 70 i utlandet. 95% er ingeniørutdannet<br />
- en fin blanding av erfarne og<br />
unge folk. Tveteraas mener det å få tak i<br />
kvalifisert arbeidskraft er den største<br />
trusselen for bedriftens videre utvikling.<br />
STATOILHYDRO FUSJONEN<br />
Helt til slutt, hva synes du om<br />
StatoilHydro-fusjonen?<br />
-Jeg tror det er bra for dem, men dårlig<br />
for leverandørene. På sikt vil nok dette<br />
føre til en konsolidering av leverandørindustrien<br />
for å stille sterkere i forhandlinger.
AV JAN GJERDE<br />
I april er det 40 år siden jeg fikk min første<br />
stilling i et autorisert reklamebyrå.<br />
Den gang var autorisasjon (eller faglig<br />
godkjenning) et krav ikke bare til selve<br />
byrået, men også til leder og medarbeidere<br />
for å kunne utøve funksjoner, som. f.<br />
eks medierådgivning, markedsrådgivning<br />
og trykkteknisk rådgivning. Som leseren<br />
har forstått, er jeg gammel i faget – de<br />
fleste vil si både faglig ut-daterert og<br />
avblomstret. Til mitt forsvar kan jeg<br />
anføre at den viktigste kompetanse jeg<br />
bærer med meg fra tiden i bransjen er<br />
lærdom av noen av de feil jeg gjorde. De<br />
var ikke få. Så må jeg også få lov til å<br />
framheve at min sjef, Ivar T. Oftedal,<br />
hadde en naturlig begavelse når det gjaldt<br />
å gi sine medarbeidere utfordringer. De<br />
var ofte noen numre for store i forhold til<br />
det jeg hadde innabords av erfaring og<br />
kunnskap, men de ga rom for å lære og å<br />
vokse. Jeg husker godt at den dagen jeg<br />
begynte, fikk jeg en bokgave. Boken het:<br />
”Bluff your Way in Advertising”. Det var en<br />
slags ordbok, og beskjeden var: - Når du<br />
kan betydningen av disse ordene og har<br />
lært å bruke dem riktig, er du kommet<br />
langt på vei i din karriere i reklamebransjen.<br />
Den gang stod det fortsatt en viss<br />
nimbus omkring reklamefaget. Siden ble<br />
det markedsføring, eller aller helst marketing,<br />
til nød markedskommunikasjon.<br />
Som tittelen angir, var boken på engelsk,<br />
og det var selvsagt et pluss. De tilsvarende<br />
ordene på norsk hadde på langt<br />
nær den samme virkning på målgruppen.<br />
”Marketing mix” var nå engang mer sexy<br />
enn ”valg, sammensetning og vekting av<br />
konkurransemidler”, som daværende<br />
markedsføringsguru ved Norges<br />
Handelshøyskole, professor Leif Holbæk<br />
Hansen, ville ha sagt det. Kortere var det<br />
også.<br />
Jeg har akseptert at ”den nye vin” har<br />
inntatt arenaene. Det jeg lurer på, er: Har<br />
det skjedd noe vesentlig nytt i faget siden<br />
1960-70 tallet? Jeg tenker da ikke på<br />
framstillingsteknologi og medierevolusjonen,<br />
men på det fundamentale som har<br />
med kommunikasjon og retorikk å gjøre.<br />
Er det empiriske grunnlaget for faget<br />
styrket på disse årene? Hva ligger det bak<br />
alle disse nye ordene: posisjonering, merkevarebygging,<br />
benchmarking, corporate<br />
INNSPILL FRA MEDLEMMENE 16<br />
Ny vin på gamle<br />
flasker, eller var det<br />
speilvendt?<br />
Har det skjedd noe vesentlig nytt i reklamefaget<br />
siden 1960-70 tallet? Jeg tenker da ikke på framstillingsteknologi<br />
og medierevolusjonen, men på<br />
det fundamentale som har med kommunikasjon<br />
og retorikk å gjøre. Er det emiriske grunnlaget<br />
for faget styrket på disse årene?<br />
image, identitet, samhandling? Dette var<br />
spørsmål jeg satt igjen med etter å ha<br />
vært på frokostmøte i <strong>Næringsforeningen</strong><br />
hvor temaet var ”Samordnet merkevarebygging<br />
i <strong>Stavanger</strong><strong>regionen</strong>?” Det er ikke<br />
min oppgave å referere fra møtet eller<br />
dele ut karakterer til innlederne. Men jeg<br />
merket meg at representanten for et<br />
markedsføringsbyrå hevdet at annonser<br />
ikke var et relevant virkemiddel i denne<br />
sammenheng, mens representanten for<br />
reklamekampanjen for <strong>regionen</strong> opplyste<br />
at responsen hadde vært svært stor. Det<br />
”folk” hadde merket seg var listen over<br />
bedriftene som hadde betalt annonsene,<br />
ble det sagt i innlegget med den mantralignende<br />
tittel: ”Samhandling, samhandling,<br />
samhandling.” Sannheten er vel at<br />
disse tilbakemeldingene ikke kom fra<br />
”folk”, men fra <strong>Stavanger</strong>-<strong>regionen</strong>s konkurrenter?<br />
Dette var altså rett før påske. Rett etter<br />
påske kom rapporten om <strong>Stavanger</strong><strong>regionen</strong>s<br />
omdømme. Det denne rapporten<br />
fortalte er at de institusjoner, direktører<br />
og informasjonsmedarbeidere som<br />
har arbeidet med markedsføring av <strong>regionen</strong><br />
har mislykkes på sentrale områder.
“<br />
Våre viktigste aktiva<br />
for å tiltrekke oss<br />
arbeidskraft og turister<br />
er ikke arbeidsplasser<br />
og natur, men utfordringer,<br />
kultur, historie,<br />
trygghet og opplevelser.<br />
Forklaringsvariablene vil nok sveve i luften<br />
ennå en stund, apekatten har ennå<br />
ikke fått noen skulder å sitte på.<br />
Jeg vil i frimodighet nevne tre faktorer<br />
som <strong>Stavanger</strong><strong>regionen</strong> nå må forholde<br />
seg til:<br />
- Det er alt for mange aktører som<br />
arbeider med nesten de samme tingene<br />
og som i virkeligheten konkurrerer med<br />
hverandre. De skaper et forvirrende og<br />
uklart bilde av <strong>regionen</strong>, hvis de i det hele<br />
tatt når fram til andre enn hverandre.<br />
- Regionens selvforståelse er mangelfull,<br />
tekkelig beskjedenhet og respekt for<br />
andre er blitt erstattet av storaktighet,<br />
flotte ord og fett flesk for millioner.<br />
(Hovedstad meg ditt, hovedstad meg datt.)<br />
- <strong>Stavanger</strong><strong>regionen</strong>s utfordringer ligger<br />
ikke i andre regioner i Norge, aller<br />
minst i Oslo, men i globaliseringen.<br />
Å markedsføre <strong>Stavanger</strong><strong>regionen</strong> som<br />
oljehovedstad er like tåpelig som om<br />
Cardiff skulle markedsføre seg som<br />
Storbritannias kullhovedstad. Først av alt<br />
må <strong>regionen</strong> sende sine bjellekuer på en<br />
petroholisk avrusningsanstalt. Dernest<br />
må den akseptere at våre viktigste aktiva<br />
for å tiltrekke oss arbeidskraft og turister<br />
ikke er arbeidsplasser og natur, men<br />
utfordringer, kultur, historie, trygghet og<br />
opplevelser. Til slutt: Vår framtid<br />
avhenger ikke av hvor hovedkontoret til<br />
Statoil ligger. I den debatten har vi dummet<br />
oss skikkelig ut. Det vil ta år å rette<br />
det opp. Heller ikke leverandørindustriens<br />
framtid ligger i dette spørsmålet. Det<br />
aller meste av leverandørindustrien er for<br />
lengst globalisert. Og de som ikke er blitt<br />
det ennå, er for seint ute.<br />
“<br />
STAVANGER AFTENBLAD FOTO: RITA LINDÅS<br />
TI TUSEN GRUNNER<br />
FOR Å FLYTTE TIL<br />
STAVANGER-REGIONEN!<br />
www.greaterstavanger.com<br />
Er du åpen, energisk og nyskapende? Har du ambisjoner om å lykkes? Ønsker du en ny jobb?<br />
<strong>Stavanger</strong>-<strong>regionen</strong> har for tiden over ti tusen ledige stillinger innen både offentlig og<br />
privat sektor. Her er beslutningsveiene korte og det er lett å få ting gjort.<br />
I 2008 er <strong>Stavanger</strong>-<strong>regionen</strong> Europeisk kulturhovedstad.<br />
Vi vil gjerne ha deg med på folkefesten. Pakk kofferten og kom!<br />
Logg deg inn på våre nettsider! www.greaterstavanger.com og finn din nye jobb.<br />
www.stavanger2008.no<br />
www.regionstavanger.com<br />
www.rogfk.no<br />
INNSPILL FRA MEDLEMMENE 17<br />
Annonsen under er fra en felles markedskampanje i regi av <strong>Stavanger</strong>-<strong>regionen</strong> Næringsutvikling, for<br />
å trekke ny arbeidskraft til <strong>regionen</strong>. Den ble rykket inn i Aftenposten, Aftenbladet, Adresseavisen,<br />
Bergen Tidene, Fædrelandsvennen, Nordlys, og Dagens Næringsliv, og ble i tillegg omtalt redaksjonelt i<br />
en rekke nasjonale medier. I sitt innlegg til Rosenkilden hevder Jan Gjerde at <strong>regionen</strong> ikke har lykkes i<br />
å markedsføre <strong>regionen</strong>.<br />
Dag Terje Klarp Solvang og Bent Høie har etablert seg i<br />
"drømmeboligen". Med kort vei til det de trenger og full<br />
barnehagedekning, er alt tilrettelagt for et behagelig liv.<br />
www.greaterstavanger.com<br />
10.000<br />
MER ENN<br />
LEDIGE JOBBER I<br />
STAVANGER-REGIONEN!<br />
FINNØY KOMMUNE<br />
WWW.FINNOY.KOMMUNE.NO<br />
FORSAND KOMMUNE<br />
WWW.FORSAND.KOMMUNE.NO<br />
GJESDAL KOMMUNE<br />
WWW.GJESDAL.KOMMUNE.NO<br />
KLEPP KOMMUNE<br />
WWW.KLEPP.KOMMUNE.NO<br />
KVITSØY KOMMUNE<br />
WWW.KVITSOY.KOMMUNE.NO<br />
RANDABERG KOMMUNE<br />
WWW.RANDABERG.KOMMUNE.NO<br />
RENNESØY KOMMUNE<br />
WWW.RENNESOY.KOMMUNE.NO<br />
SANDNES KOMMUNE<br />
WWW.SANDNES.KOMMUNE.NO<br />
SOLA KOMMUNE<br />
WWW.SOLA.KOMMUNE.NO<br />
STAVANGER KOMMUNE<br />
WWW.STAVANGER.KOMMUNE.NO<br />
TIME KOMMUNE<br />
WWW.TIME.KOMMUNE.NO<br />
ACERGY NORWAY AS<br />
WWW.ACERGY-GROUP.COM<br />
AIBEL<br />
WWW.AIBEL.COM<br />
AKER KVÆRNER OFFSHORE PARTNER<br />
WWW.AKERJOBB.NO<br />
BAKER HUGHES<br />
WWW.BAKERHUGHES.NO<br />
DONG ENERGY<br />
WWW.DONGENERGY.NO<br />
ENI NORGE<br />
WWW.ENINORGE.NO<br />
FABRICOM<br />
WWW.FABRICOM.NO/JOBB<br />
KEPPEL NORWAY AS<br />
WWW.KEPPELNORWAY.COM<br />
LYSE<br />
WWW.LYSE.NO<br />
NATIONAL OILWELL VARCO<br />
WWW.NOV-NORWAY.NO<br />
NORSKE SHELL<br />
WWW.SHELL.NO<br />
OCEANEERING AS<br />
WWW.OCEANEERING.NO<br />
OILINFO<br />
WWW.OILINFO.NO<br />
PETORO<br />
WWW.PETORO.NO<br />
PETROLEUMSTILSYNET<br />
WWW.PTIL.NO/JOBB<br />
SCHLUMBERGER<br />
WWW.SLB.COM<br />
STATOIL<br />
WWW.STATOIL.COM<br />
SUBSEA 7<br />
WWW.SUBSEA7.COM<br />
TALISMAN ENERGY NORGE AS<br />
WWW.JOBBITALISMAN.NO<br />
TECHNIP NORGE AS<br />
WWW.TECHNIP.COM<br />
THE IKM GROUP<br />
WWW.IKM.NO<br />
WEATHERFORD NORGE AS<br />
WWW.WEATHERFORD.COM<br />
FOKUS BANK<br />
WWW.FOKUS.NO<br />
GE MONEY BANK<br />
WWW.GEMONEYBANK.NO<br />
SANDNES SPAREBANK<br />
WWW.SANDNES-SPAREBANK.NO<br />
SKAGEN FONDENE<br />
WWW.SKAGENFONDENE.NO<br />
BI STAVANGER<br />
WWW.BI.NO/STAVANGER<br />
CONECTA<br />
WWW.CONECTA.NO<br />
ENERGY VENTURES AS<br />
WWW.ENERGYVENTURES.NO<br />
ERGO GROUP AS<br />
WWW.ERGOGROUP.NO<br />
KUNNSKAPSPARKEN<br />
WWW.KUNNSKAPSPARKEN.NO<br />
LAERDAL<br />
WWW.LAERDAL.COM<br />
NÆRINGSFORENINGEN<br />
I STAVANGER-REGIONEN<br />
WWW.STAVANGER-CHAMBER.NO<br />
STAVANGER UNIVERSITETSSJUKEHUS<br />
WWW.SUS.NO<br />
UNIVERSITETET I STAVANGER<br />
WWW.UIS.NO<br />
”Marketing mix” var nå engang mer sexy enn<br />
”valg, sammensetning og vekting av konkurransemidler”,<br />
som daværende markedsføringsguru<br />
ved Norges Handelshøyskole, professor Leif<br />
Holbæk Hansen, ville ha sagt det. Kortere var<br />
det også.
AV NINA ØSTHUS<br />
Vi hjernevaskes av begreper som: innovasjon<br />
- nytenkning - kreativitet - endringsledelse<br />
- omstilling - paradigmer - nyvinninger<br />
- kunnskap - kompetanse - prosesser<br />
- strategier - visjon - human kapital<br />
- kommunikasjon - nettverk - organisajonsutvikling<br />
- reset the mind - tekniske<br />
revolusjoner og design etc.<br />
Paradokset oppstår når guruer som<br />
futuristen John Naisbitt uttaler at det ikke<br />
kommer til å bli produsert noen revolusjonerende<br />
nyvinning de neste 50-100<br />
årene. Er vi på kollisjonskurs med vår<br />
egen kunnskap? Er Lisboa-erklæringen<br />
fra 2000 (EU) sin målsetning om å bli verdens<br />
mest dynamiske kunnskapsbaserte<br />
økonomi tatt ut av en politisk desillusjon?<br />
Etter å ha lest uttallige bøker, artikler<br />
og rapporter som tar for seg det moderne<br />
emnet: ”Nyskapning i næringslivet”, ser<br />
jeg at de fleste peker på at vi trenger å<br />
forandre måten vi tenker på, og at<br />
næringslivet bør forandre sine arbeidsmetoder.<br />
Hva betyr dette i ytterste konsekvens?<br />
For her stopper det nemlig i de<br />
fleste bøker, artikler og rapporter som<br />
jeg har pløyd gjennom de siste fem årene.<br />
Jeg tror vi står overfor flere utfordringer,<br />
og den første er;<br />
Hvordan forstår vi de opplistede begrepene?<br />
Filosof Henri Bergson (1859-1941)<br />
sier at dersom vi skal snakke om bevissthetsutvidelse<br />
(les kunnskapsutvikling),<br />
blir vi tvungne til å snu på den alminnelige<br />
oppfatningen av begrepenes forestillingsinnhold.<br />
Dette betyr i korthet at vi må<br />
provosere og opponere mot bruken av<br />
kunnskapen som ligger bak ordene. F.eks<br />
når vi skal utforske det ukjente (UiS sin<br />
velkjente visjon), hvilke kritiske spørsmål<br />
stiller vi da som river <strong>ned</strong> de gamle forestillingene<br />
om hva det kjente inneholder?<br />
Hvorfor blir disse begrepene oppfattet<br />
som produserte ord, uten at det ligger<br />
noen ny forståelse i dem? Svar: - fordi det<br />
ikke er foretatt et intellektuelt arbeid, en<br />
refleksjon over kunnskapens betydning og<br />
tidsaktualitet. Her ligger et av dagens<br />
dilemmaer, næringslivets kunnskapsshopping<br />
versus kunnskapsforståelse og<br />
utvikling. Vi har aldri hatt større tilgang til<br />
kunnskap, men kanskje vi ikke helt vet<br />
hvordan vi skal videreutvikle den? Eller i<br />
mangel på vilje til å ta konsekvensene av<br />
å måtte forkaste gammel kunnskap, lar vi<br />
oss henføre av guruer og markedstrender?<br />
Paradokset fullfører seg selv når vi<br />
ikke tror at vi evner å skape noe nytt og<br />
tar det Naisbitt sier for god fisk. Det kan<br />
bety at det er måten vi bruker kunnskapen<br />
på som må forandre seg?<br />
Kunnskapssystemer og systemtenkning<br />
er relativt nye begreper både i akademia<br />
og forretningsverdenen. Noe av<br />
den mest spennende lesingen i de nyeste<br />
rapportene, er nettopp fokuset på systemene.<br />
Her snakkes det om innovativ<br />
tenkning som oppstår som et resultat av<br />
dynamikken i kompliserte prosesser.<br />
Systemene har den mulighet i seg å<br />
kunne forvalte mange kunnskaper på en<br />
gang. Det vil bli vår andre utfordring å<br />
styre denne forvaltningen slik at den fører<br />
til en refleksjon over kunnskapens betydning<br />
(semantikk). Hvordan oppstår kunnskapen?<br />
Hvordan settes den sammen?<br />
Hva brukes den til? Alle som leser<br />
dagens aviser ser at dømmekraften bak<br />
beslutningene som tas, ikke alltid er av<br />
utsøkt kvalitet. Derfor må også systemene<br />
ha i seg muligheten for å bestride<br />
dømmekraft, og protestere over beslutningene<br />
som tas. Det er tross alt beslutningene<br />
som bestemmer hvilken kunnskap<br />
som har forkjørsrett, og hvilke kriterier<br />
som ligger til grunn for å tro på<br />
kunnskapen - eller ikke.<br />
Dette fører oss til den tredje utfordringen<br />
– å tørre å oppdage mulighetene i<br />
det ukjente. Kanskje en av de største<br />
utfordringene, fordi vi ofte gjør det vi tror<br />
er riktig, og som gir avkastning og sikkerhet<br />
i øyeblikket. Med fokus på prestisjen i<br />
å ha gjort det riktige, det som kan belønnes<br />
og hedres på kort sikt, slik at vi kan<br />
opprettholde vår posisjon og stilling. Når<br />
INNSPILL FRA MEDLEMMENE 18<br />
Å oppdage ny kunnskap innebærer<br />
risiko<br />
Hvem oppdager mulighetene, og hvordan kan næringslivet utnytte kunnskap<br />
slik at de klarer å skape noe nytt og verdifullt?<br />
vi ikke er villige til å rokke ved vår egen<br />
posisjon, beveger vi oss ikke ut i det<br />
ukjente. Kunnskapen er like mye koblet til<br />
posisjon, som posisjon er til kunnskap.<br />
Gjentagelse av kunnskap som hører til de<br />
ulike fagområder er et velkjent fenomen.<br />
Det kreves mot å rive seg løs fra flokken,<br />
og gå i opposisjon mot den kunnskapen<br />
du selv har vært en del av.<br />
Vår fjerde utfordring er å omsette<br />
kunnskap slik at den får direkte innvirkning<br />
på hvordan vi jobber og bruker kunnskap<br />
i næringslivets rutiner og organisasjonsmodeller.<br />
Ivar Frønes har i sin bok<br />
”På sporet av en ny tid”, skrevet: ”- at<br />
historien og fremtiden ikke er på vei et<br />
bestemt sted, men at vi kan gripe utviklingen,<br />
fange og forstå den og slik se<br />
dens mulige utfoldelse”. Slike fordypninger<br />
i samfunn, næringsstrukturer og<br />
trender, fordrer et utvidet kunnskapsgrunnlag<br />
for å finne ut hva som kan<br />
komme til å skje. Et slikt grunnlag er<br />
basert på komplisert kunnskap og iverksetter<br />
dyptgående refleksjon. Skal vi<br />
utvikle et næringsliv med fokus på verdien<br />
av kunnskap, må vi lage kunnskapsbaserte<br />
forretningssystemer som åpner<br />
for ny kunnskap.<br />
Fra økonomisk resultattenkning til<br />
ansvarlig kunnskapstenkning. Dersom<br />
dagens ledere skal bidra til kunnskapsutvikling,<br />
vil kravene til lederegenskaper<br />
strekke seg langt utover titler og omsetningsrekorder.<br />
Det vil stilles krav til kvaliteten<br />
og innholdet i tenkeprosessene, og<br />
evnen til å forstå hvordan nytenkning blir<br />
omsatt. For å bevise dette må dagens<br />
ledere plassere oppmerksomheten på<br />
viktige refleksjoner, de som viser at de<br />
bidrar med ny kunnskap og klokskap.<br />
Verdien av ny kunnskap viser seg ikke i<br />
kortsiktige perspektiver, og morgendagens<br />
ledere vil bli tvunget til å kjempe for<br />
noe de ikke helt vet utfallet av. Risikovilje<br />
knyttet til nevnte utfordringer er det lite<br />
av her i <strong>regionen</strong>
Protokoll fra den 15. ordinære generalforsamling i<br />
<strong>Næringsforeningen</strong> i <strong>Stavanger</strong>-<strong>regionen</strong>.<br />
Generalforsamlingen ble avholdt den 29. mars 2007,<br />
kl 1900-1930 i Rosenkildehuset.<br />
1. Valg av møteleder<br />
John Avaldsnes ble valgt<br />
2. Godkjenning av innkalling<br />
Innkalling ble godkjent<br />
3. Valg av to medlemmer til å undertegne<br />
protokollen<br />
Rune Hognestad og Nina Othilie Høiland ble valgt<br />
4. Styrets beretning for driftsåret 2006<br />
Styrets beretning for 2006 ble godkjent<br />
5. Regnskap for 2006<br />
Regnskapet for 2006 ble godkjent<br />
6. Revisors og kontrollutvalgets beretning<br />
Revisors og kontrollutvalgets beretning ble godkjent<br />
7. Fastsettelse av kontingent for 2008<br />
Kontingentsatsene for 2008:<br />
Antall ansatte Sum<br />
1-10 kr. 1.980,-<br />
11-30 kr. 3.900,-<br />
31-50 kr. 6.200,-<br />
51-100 kr. 7.800,-<br />
101 - kr. 8.900,-<br />
Studentmedlemskap: kr. 350,-<br />
Personlig medlemskap: kr. 1.350,-<br />
Pensjonistmedlemskap: kr. 450,-<br />
GENERALFORSAMLING I NÆRINGSFORENINGEN 19<br />
GENERALFORSAMLING 2007 - PROTOKOLL<br />
*connectedthinking<br />
8. Valg i henhold til vedtektene<br />
STYRET<br />
Leder: David Ottesen (Gjenvalg 1 år)<br />
Nestleder: John Lunde (Gjenvalg 2 år)<br />
Styremedlemmer:<br />
Hanne N. Berentzen (Gjenvalg 1år)<br />
Inge Brigt Aarbakke (Ikke på valg)<br />
John Avaldsnes (Gjenvalg 2 år)<br />
Rune Hognestad (Ikke på valg)<br />
Ina Eldøy (Ikke på valg 1 år)<br />
Dag Halvorsen (Ny 2 år)<br />
Therese Log Bergjord (Ny 2 år)<br />
Valgkomité<br />
Atle Eide (Ikke på valg 1 år) (leder)<br />
Leif Wilhelm Solland (Gjenvalg 2 år)<br />
Rune Jensen (Gjenvalg 2 år)<br />
Finn Egil Sørbø (Ikke på valg 1 år)<br />
Sissel Medby (Nyvalg 2 år)<br />
Lars Magne Markhus (Nyvalg 2 år)<br />
Kontrollkomité<br />
Hallvard Ween (Ikke på valg 1 år) (leder)<br />
Sigrun Sagedahl (Nyvalg 2 år)<br />
Jan Sivertsen (Nyvalg 2 år)<br />
<strong>Stavanger</strong>, 29. mars 2007<br />
Din lokale kompetansepartner:<br />
Revisjon. Virksomhetsutvikling.<br />
Internkontroll. Skatt og avgift.*<br />
PricewaterhouseCoopers, Pb 1508, 5505 Haugesund<br />
PricewaterhouseCoopers, Pb 8017, 4068 <strong>Stavanger</strong><br />
www.pwc.no - 02316<br />
Næringsforenningen
Lokal revolusjon med<br />
globalt marked<br />
HiLoad er historien om hvordan vi snart får lasteteknologi på verdenshavene<br />
som overlever selv når Katrina og hennes venner<br />
raser, altså en liten revolusjon for verdens fartøybestand.<br />
Tekst: Jan Inge Reilstad<br />
Foto: Eric Johanessen/BITMAP<br />
LASTEFORMENE<br />
Jeg er på kontoret til president og CEO<br />
Tore Lea i Remora ASA og ber ham fortelle<br />
om oppfinnelsen HiLoad.<br />
- Per i dag finnes flere forskjellige,<br />
inkompatible lastesystemer for olje til<br />
havs alt etter dybdeforhold. Problemet er<br />
at alle disse krever hver for seg spesialiserte<br />
tankere. I tillegg er alle disse lastesystemene<br />
utsatt for værforholdene på en<br />
slik måte at regulariteten i lasting, og<br />
dermed også i produksjonen, lider. Det er<br />
begrenset hva en oljeinstallasjon kan produsere<br />
før den må tømmes, forteller Tore<br />
Lea. HiLoad er utviklet som en lasteteknologi<br />
som kan brukes over alt på alle<br />
båttyper under alle værforhold.<br />
Hva er det som finnes per i dag? Hva har<br />
vi f.eks. i Nordsjøen?<br />
- I Nordsjøen har vi noe som kalles lasting<br />
med dynamisk posisjonering (DP), det<br />
vil si at alle tankbåtene har installert en<br />
avansert teknologi som hele tiden automatisk<br />
holder båten i posisjon under lasting.<br />
Så å si alle andre steder i verden<br />
foregår posisjoneringen manuelt, ved<br />
hjelp av to til tre taubåter som holder tankeren<br />
i posisjon. Eller tankbåten forankres<br />
rett og slett, slik som f.eks. på<br />
Heidrun. Alle lastesystemer uten fast forankring<br />
av tanker er værutsatte. Den<br />
mest avanserte metoden, oljelasting med<br />
DP i Nordsjøen, tåler i dag bølgehøyder<br />
opp til ni meter.<br />
INNOVASJONEN<br />
Hva gjør HiLoad som disse ikke kan?<br />
- Gründerspørsmålene som ble stilt innledningsvis<br />
var tre. Motivet var å skape en<br />
lasteteknologi som 1. kunne håndtere alle<br />
typer tankbåter, 2. som kunne fungere på<br />
alle havdyp, og 3. hadde et så enkelt<br />
grensesnitt at det lett kunne flyttes og<br />
brukes på alle nye og eksisterende felt.<br />
HiLoad besvarer alle disse spørsmålene<br />
på beste vis.<br />
Det høres ut som en mutasjon av en båt<br />
og en, ja, jeg vet i grunnen ikke hva det<br />
andre skulle være…<br />
- Du er inne på noe. Jeg pleier å kalle det<br />
for et fartøy som er en båt og en semiplattform<br />
på en gang. Vi opptrer som et<br />
rederi, og har i god rederiånd allerede tilbudt<br />
fartøyet vårt verden over.<br />
Hva tåler HiLoad da, av bølger?<br />
- Vi har prøvd modeller i basseng ved<br />
Marintek i Trondheim. Vi simulerte med<br />
en 11 meter lang tanker og orkanstyrke á<br />
la Katrina, det vil si ca 30 meter høye bølger.<br />
Det gikk bra. Hvilket i praksis innebærer<br />
nærmest 100% regularitet for oljeinstallasjoner<br />
med HiLoad lasteteknologi i<br />
fremtiden.<br />
Men hva er det da som får HiLoad til å<br />
virke i all slags drittvær?<br />
- Friksjon.<br />
Friksjon?<br />
- HiLoad ser unektelig underlig ut.<br />
Nederst har den en stor utstikkende flate<br />
på mange hundre kvadratmeter dekket<br />
med friksjonsmateriale. Selve lastingen<br />
skjer ved at HiLoad senkes så langt <strong>ned</strong><br />
at dette dekket glir under båten, så heves<br />
den igjen slik at friksjonsdekket setter<br />
seg fast under båten. HiLoad og båt er da<br />
ett, og lasting blir helt sikker, og kan skje<br />
nærmest uavhengig av vær.<br />
Hva slags proporsjoner snakker vi om?<br />
- HiLoad er 52 meter høy. Den vil veie<br />
4.000 tonn. Ha 11.000 hestekrefter og 13<br />
maskinrom. Det nye med HiLoad er at det<br />
er et selvstendig fartøy, som selv står for<br />
den dynamiske posisjoneringen av lastingen<br />
ved hjelp av radio- og telemetrisignaler.<br />
DP, altså dynamisk posisjonering,<br />
er flyttet fra tankbåt til lastefartøy. Dette,<br />
sammen med friksjonsprinsippet, gjør<br />
HiLoad til en helt ny generasjon lasteteknologi.<br />
POTENSIALET<br />
Det høres overbevisende ut. Men er det<br />
gitt at HiLoad vinner markedets tillit?<br />
- For å si det slik. Prisen på en HiLoad er<br />
lavere enn for en vanlig lastebøye per i<br />
dag. I tillegg sparer man utgifter til lastebåter.<br />
HiLoad vil være meget prisgunstig i<br />
seg selv. Allerede før man beregner<br />
gevinsten av den økte regulariteten og<br />
dermed den økte produksjonen.<br />
Men et produkt fra en liten bedrift i<br />
Norge …<br />
- Vår posisjon som en uavhengig teknologileverandør<br />
uten bindinger til noen av de
President og CEO Tore Lea i Remora ASA .<br />
20–21
Modeller av HiLOad er prøvd i basseng ved Marintek i<br />
Trondheim. Vi simulerte med en 11 meter lang tanker<br />
og orkanstyrke á la Katrina, det vil si ca 30 meter<br />
høye bølger. Det gikk bra. Hvilket i praksis innebærer<br />
nærmest 100% regularitet for oljeinstallasjoner<br />
med HiLoad lasteteknologi i fremtiden.<br />
- Det er en betydelig<br />
interesse verden over<br />
for HiLoad. Alle venter<br />
på å se den første i<br />
aksjon, selv om<br />
mange ble betrygget<br />
av modellprøvene<br />
som allerede er gjort i<br />
30 meter høye bølger.<br />
Derfra og ut tror vi det<br />
handler om stor etterspørsel.<br />
President og CEO Tore Lea i Remora ASA<br />
store selskapene, er en klar fordel for oss<br />
konkurransemessig. Og vi har allerede<br />
signert avtaler med de absolutt beste<br />
underleverandørene internasjonalt, slik at<br />
et eventuelt akutt reparasjonsbehov aldri<br />
skal ta mer enn 24 timer. Våre mulige<br />
kunder skal ikke få anledning til å tvile på<br />
kvaliteten vår.<br />
Så alle kan bruke HiLoad?<br />
- HiLoad håndterer alle båtstørrelser fra<br />
Panamax (max-størrelsen gjennom<br />
Panama-kanalen) til VLCC (Very Large<br />
Crude Carriers på 320.000 tonn). HiLoad<br />
opererer på vanndyp fra 30 meter og <strong>ned</strong>over.<br />
Kun en standard 24 tommers flens<br />
trengs for å laste olje med en HiLoad. Det<br />
er alt.<br />
Hvor er de største markedene?<br />
- Dypvannsområdene. Vest-Afrika. Sør-<br />
Amerika. Mexico-gulfen. Felt som ikke<br />
har fullt utviklet infrastruktur. Over alt<br />
hvor de har problemer eller vil forbedre<br />
regulariteten. Og selvsagt til alle nye felt.<br />
Snakker vi salg eller utleie?<br />
- Begge deler. Til nye felt er HiLoad en<br />
permanent løsning. Den første HiLoad,<br />
som nå er på vei til å bli bygget, er et<br />
avansert fartøy, men vi arbeider også med<br />
en forankret versjon av HiLoad-systemet<br />
som et alternativ til tradisjonelle turretsystemer.<br />
Remora er i dialog med flere<br />
oljeselskaper og kontraktører om kommende<br />
prosjekter hvor turretversjonen av<br />
HiLoad er aktuell. For felt som sliter med<br />
regulariteten kan HiLoad tenkes i en<br />
utleieløsning som avlastning i vanskelige<br />
perioder.<br />
Kan en HiLoad brukes til andre ting enn<br />
oljelasting?<br />
- Ja. Remora ASA arbeider med oljelasting<br />
til havs, fra oljeinstallasjon til tankbåt.<br />
TORP er et eget selskap som i sin tid<br />
ble fisjonert ut til å arbeide i andre enden,<br />
med lossing av LNG gass fra tankbåt til<br />
land. Vi snakker om regassifiseringsterminaler<br />
som kort sagt består av to<br />
HiLoads som gjør prosessen i to trinn.<br />
Det avventes en godkjenning for en første<br />
slik terminal i Alabama i disse tider.<br />
UTVIKLINGSHISTORIEN<br />
Når startet Remora opp?<br />
- Behovet for HiLoad ble identifisert første<br />
gang i 2000. I oppstarten samarbeidet<br />
vi med Conoco Philips. Allerede navnet på<br />
denne snodige installasjonen avslører vel<br />
at konseptet har avsenderadresse i Hiteckonsernet,<br />
nærmere bestemt Hitec<br />
Marine.<br />
Så Remora er en slags fortsettelse av<br />
Hitec Marine?<br />
- Remora ASA het i oppstarten Remora<br />
Technology, som ble etablert i 2002 for å<br />
utvikle og industrialisere HiLoad. Etter<br />
hvert utviklet vi også et samarbeid med<br />
Total, som i 2005 konkluderte med at<br />
konseptet tilfredsstilte alle krav. Alle<br />
mulige operasjons- og sikkerhetsanalyser<br />
var da gjennomførte. Verifikasjon, klassifikasjon<br />
og patentering i USA er nå på<br />
plass.<br />
Hvem betaler for moroa?<br />
- Det ble gjennomført en emisjon i fjor.<br />
Det er snakk om et 50-talls seriøse og<br />
tunge investorer. I forkant av emisjon var<br />
Remoras strategiske grep fastlagt. Enkelt
sagt å realisere HiLoad så raskt som<br />
mulig, bygge for å eie og leie ut.<br />
Hvem bygger?<br />
Vi hadde en internasjonal anbudsrunde i<br />
fjor høst. At det ble Vetco Aibel i<br />
Haugesund som fikk verftskontrakten er<br />
bare flott. I disse dager mottar verftet de<br />
siste tegningene fra Grenland-Framnes,<br />
som i denne siste fasen har vært inne<br />
som samarbeidspartner på detalj-engineering<br />
av HiLoad.<br />
Når er den første HiLoad klar til sin jomfrutur?<br />
- Vi har en drøm om å være ferdig akkurat<br />
i tide til at vi kan vise den frem på<br />
ONS i august 2008, før den sendes videre<br />
på sitt første oppdrag. En HiLoad i Vågen<br />
hadde vært noe, den ville tronet høyere<br />
enn Valbergtårnet.<br />
Og derfra regner dere med å ta verdensmarkedet?<br />
- Det er en betydelig interesse verden<br />
over for HiLoad. Alle venter på å se den<br />
første i aksjon, selv om mange ble betrygget<br />
av modellprøvene som allerede er<br />
gjort i 30 meter høye bølger. Derfra og ut<br />
tror vi det handler om stor etterspørsel.<br />
Vi er allerede i dialog med mange av våre<br />
potensielle kunder.<br />
GRÜNDEREN<br />
Tore Lea er en overbevisende forteller. På<br />
vei ut av kontoret på Viking Stadion var<br />
22–23<br />
jeg sikker på at det handlet om at han<br />
også hadde en god sak. Bak Tore Lea og<br />
bak HiLoad står igjen en av de viktigste<br />
innovatørene i norsk oljeindustri. Den 2.<br />
mai i år får han OTC Heritage Award i<br />
Houston på grunn av sitt lange gründerarbeid<br />
og sine mange teknologiske bidrag<br />
til utviklingen av verdens offshoreindustri.<br />
Tore Lea mente at det bare var en eller to<br />
personer som hadde fått denne prisen<br />
tidligere. Mottakerens visjon, skrives det<br />
fra OTC, har alltid vært å forbedre forholdet<br />
mellom menneske, maskin og miljø<br />
innenfor oljeindustrien. Joda, det er selvsagt<br />
Jon Gjedebo vi snakker om.<br />
Learn to speak with confidence<br />
NOW IN STAVANGER!<br />
23 00 33 60<br />
www.berlitz.no
Velkommen inn!<br />
IKKE MEDLEM? VIL DU VITE MER OM HVORDAN VI ARBEIDER HVER DAG FOR Å<br />
GJØRE DET ENKLERE FOR DEG Å DRIVE BEDRIFTEN DIN?<br />
NÆRINGSFORENINGEN ER HER FOR<br />
DEG OG DIN BEDRIFT<br />
Vi er her når du:<br />
. er opptatt av en sterk og god næringsutvikling<br />
på Vestlandet<br />
. har behov for å delta i det krevende og<br />
interessante samarbeidet med andre<br />
næringsdrivende om utvikling av <strong>regionen</strong><br />
. ønsker å delta i våre prosjekter og dra<br />
nytte av den drivkraft som finnes her<br />
. har behov for at det blir bygget en sterk<br />
næringsklynge som tiltrekker seg større<br />
kunder enn hva du klarer alene<br />
. skal ha løst urimelige krav og restriksjoner<br />
til din bedrift fra myndigheter og<br />
beslutningstakere<br />
. er opptatt av rett plassering og areal til<br />
din bedrift<br />
. mener at utbygging av jernbane og vegnett<br />
skal opp i den hastighet Oslo-<strong>regionen</strong><br />
har<br />
.<br />
GODE GRUNNER TIL Å VÆRE MEDLEM<br />
næringspolitisk innflytelse<br />
. kompetanseheving<br />
. lett tilgang til et interessant<br />
nettverk<br />
. 50 % medlemsrabatt på alle<br />
lunsjmøter<br />
. rabatt på de fleste seminarer<br />
. rabatt på ATA-Carnet og<br />
opprinnelsessertifisering<br />
. sosiale arrangementer<br />
. synliggjøring på våre nettsider<br />
. magasinet Rosenkilden<br />
. engasjement i ressursgrupper<br />
. rabatt på annonser i Rosenkilden<br />
. rabatt på leie av lokaler i<br />
Rosenkildehuset<br />
. enkel påmelding til<br />
arrangementene . halvårlige aktivitetsplaner .<br />
rabatt på <strong>Næringsforeningen</strong>s<br />
tilbud Ny i Rogaland<br />
TENK OM ALLE HER I REGIONEN BARE<br />
SA JAVEL?<br />
Vi vil noe her i <strong>regionen</strong>. Helt siden noen<br />
fikk gehør for hvor hovedstaden for<br />
oljeindustrien skulle ligge, har både viljen<br />
og selvbevisstheten økt. Et felles forum<br />
for samfunnsdebatt har i denne perioden<br />
vokst til å bli landets største<br />
næringsforening, med over 2.800 medlemmer.<br />
Her treffer du bransjekolleger,<br />
potensielle kunder og leverandører, med<br />
både en geografisk og bransjemessig<br />
spredning.<br />
Og vi har mye å tilby den enkelte:<br />
Inspirerende møter, sterke nettverk, politisk<br />
tyngde og diskusjoner hvor takhøyden<br />
er stor.<br />
Javel? Akkurat!<br />
www.stavanger-chamber.no
I stedet for å spre <strong>Næringsforeningen</strong> i<br />
Trondheim sine arrangement utover høsten,<br />
slo vi mange av disse sammen til én<br />
ettermiddag med følgende program: 1,5<br />
timers plenumseminar med Amund Djuve<br />
fra Dagens Næringsliv som trekkplaster,<br />
etterfulgt av 19 parallelle sesjoner.<br />
De 19 seminarene var:<br />
* Bygg og anlegg - en innovativ bransje<br />
* Energibransjen Trøndelag - utviklingspotensialer<br />
* Handel – Trondheims største bransje<br />
mot nye høyder<br />
* Gatebruksplan Midtbyen Trøndelag – et<br />
havbrukseventyr<br />
* Hvordan sikrer vi vekst innen Olje og<br />
gass i Midt-Norge<br />
* Serveringsbransjen i Trondheim - utviklingspotensialer<br />
* Utfordringer i helsesektoren<br />
* Arealplanen for Trondheim kommune –<br />
er den tilstrekkelig?<br />
* Trøndersk finansnæring på høygir<br />
* Midt Norsk handelskammer - bedriftenes<br />
partner i verdens største forretningsnettverk<br />
* IKT-satsingen – er vi på rett veg<br />
* Reiselivsbyen Trondheim<br />
* Vegbygging og transportplanlegging i<br />
Trondheim og Trøndelag<br />
* Muligheter innen avfallsbransjen<br />
* Trondheims kreative næringer – ståsted<br />
og muligheter<br />
24–25<br />
“Manifestasjon Trondheim”<br />
<strong>Næringsforeningen</strong> i Trondheim (NiT) sin manifestasjon 25.<br />
september 2006 hadde ambisjoner om 300 deltakere. Vi måtte<br />
stenge dørene da vi nådde 540 næringslivsdeltakere. Hensikten<br />
var å lage en manifestasjon, dvs. et arrangement der næringslivet<br />
i Trondheim kunne vise seg fram.<br />
Tekst: Gunn Kari Hygen. adm.<br />
direktør<strong>Næringsforeningen</strong> i<br />
Trondheim (NiT)<br />
Foto: NiT<br />
Deretter tapasmiddag for alle hvor vi la<br />
beslag på hele Palmehaven i Hotell<br />
Britannia.<br />
Vi trodde ca. 300 skulle komme, men<br />
det ble 540 - langt over forventet.<br />
Hensikten fra NiT var todelt: å demonstrere<br />
tyngden og bredden i Trondheims<br />
næringsliv, samtidig vi arrangerte viktige<br />
seminarer for næringslivslederne.<br />
De parallelle seminarene var spesialkomponerte<br />
for den enkelte bransje eller<br />
tema.<br />
Deltakerne fikk et luksusproblem av<br />
typen: - Skal jeg følge finans- eller havbrukseminaret?<br />
Grunnen til suksessen var bl.a at fagrådene,<br />
som kjenner behovene til den<br />
enkelte bransje, hadde spesialsydd programmet.<br />
I tillegg var mye tid satt av til<br />
uformell mingling.<br />
Vi gjentar opplegget i høst.
Næringstreffet<br />
2007<br />
Sted: Atlantic Hall, Radisson<br />
SAS Atlantic Hotel<br />
Dato: Onsdag 06. juni 2007<br />
Klokkeslett: 13.00<br />
Tapas og mingling fra kl. 17.30<br />
Pris seminar Kr 290.<br />
Pris Tapas Kr 250<br />
Påmeldingsfrist: 21. mai.<br />
Bindende påmelding til<br />
<strong>Næringsforeningen</strong> på<br />
tlf 51 51 08 80 eller på<br />
www.stavanger-chamber.no/<br />
møter.<br />
For mer informasjon:<br />
Www.stavanger-chamber.no<br />
eller kontakt June Grønnevik,<br />
51 51 08 86<br />
Muligheter og utfordringer<br />
FELLES MØTE FOR REGIONENS NÆRINGSLIV ONSDAG 6. JUNI I ATLANTIC HALL<br />
SETT AV DAGEN TIL DRØFTING AV HVORDAN VI MØTER DE<br />
MULIGHETER OG UTFORDRINGER VI STÅR OVERFOR.<br />
Næringstreffet tar utgangspunkt i Scenarier2020, og spør hvordan <strong>regionen</strong> står rustet til å møte<br />
fremtiden. Mye vil bli avgjort av kompetansen i <strong>regionen</strong>, ferdigheter og evne til nyskaping, av evne<br />
og vilje til samhandling og hvordan bedriftene formes av kapitalkrefter og internasjonalisering.<br />
Samspillet mellom kompetanse, bedriftsliv og samfunnsbygging er nøkkelen til vår ferd mot år<br />
2020.<br />
Program for Næringstreffet på Radisson SAS Atlantic Hotel 6. juni 2007<br />
Foredrag ved Kåre Willoch<br />
15.00 BRANSJESEMINARER<br />
13.00 FELLESSEMINAR<br />
Fremskritt med forbedringsmuligheter<br />
Historikk, positive virkninger og kritiske spørsmål i<br />
forbindelse med globaliseringen.<br />
Globaliseringen har medvirket til en velstand som<br />
man knapt våget å drømme om for bare et par menneskealdre<br />
siden. Men systemet har alvorlige skyggesider.<br />
Flere utviklingsland er ikke kommet skikkelig<br />
med i fremgangen. Velstandsveksten er urimelig fordelt<br />
innen mange samfunn. Belastningen på klodens<br />
ressurser og miljø er skremmende. Mange av disse<br />
problemene skyldes ikke globaliseringen – men at<br />
gjennomføringen av idéene bak den er ufullstendig.<br />
Særinteresser fører til at politikken bryter med viktige<br />
prinsipper for markedsøkonomien. Skadene på klodens<br />
miljø tilsier heller ikke mindre global markedsøkonomi,<br />
men bruk av de muligheter for samfunnsmessig<br />
styring av økonomien som markedsøkonomien<br />
gir<br />
Ressursgruppenes parallelle møter<br />
<strong>Næringsforeningen</strong> har 20 ressursgrupper. På Næringstreffet kan du velge mellom ulike bransjeseminar<br />
med mange interessante foredragsholdere. Vi presenterer siste nytt om bransjene, og vi<br />
vil dra i gang debatter og aktiviteter som vil styrke din bedrift og <strong>regionen</strong>s næringsliv frem mot år<br />
2020. Hvert seminar skal avsluttes med debatt og konklusjon om mål for videre arbeid.<br />
17.30 MINGLING OG TAPAS<br />
Fullstendig program legges ut på våre internettsider.<br />
NOEN SMAKEBITER FRA PROGRAMMET<br />
”Energiske” utfordringer<br />
Energiområdet spenner svært vidt, har svært ulike utfordringer/muligheter og ikke minst ulik grad<br />
av modning. Vår region skal forsøke å utvikle alle områdene innenfor energibegrepet 'fra olje til<br />
fornybar energi', og vi skal se på hvordan vi kan skape en 'bærekraftig' region som gir like store<br />
muligheter for næringsutvikling og vekst 'etter oljå'. Hvordan går vi frem?<br />
Vekst i Bygg- og anleggsbransjen – krem eller krise?<br />
Bygg- og anleggsbransjen er preget av meget høy aktivitet, mangel på kvalifisert arbeidskraft, og<br />
klare signaler om mulig knapphet på ulike byggevarer. Framover vil det i <strong>regionen</strong> komme flere
store oppdrag innenfor samferdselssektoren og kultursektoren. Aktiviteten i forhold til næringsbygg<br />
og boligbygging vil fortsatt være høy. Hva gjør vi for å møte utfordringene?<br />
Nyskapende gründere<br />
Et hett marked med mye kapital og investorlyst åpner opp for nye produktområder, både kjente<br />
og ukjente. Gründerbedrifter har mulighet for rask endring og tilpassing, men er sårbare i forhold<br />
til tilgang på kompetanse og kapital. Hva med vår region – muligheter/utfordringer.<br />
Vekst og verdier<br />
<strong>Stavanger</strong>-<strong>regionen</strong> har oppnådd en sentral posisjon som landets største senter for kapitalforvaltning<br />
utenfor Oslo. Hvordan skaper vi merverdier som kommer hele <strong>regionen</strong> til gode?<br />
Fra lidenskap til forretning<br />
<strong>Stavanger</strong>2008 har som ambisjon å fremme kunstnerisk kvalitet, nyskaping og mangfold, og<br />
bidra til å bygge varige kunstneriske og kulturelle nettverk og næringsmessig utvikling.<br />
Utgangspunktet er med andre ord svært gunstig. Regionen har allerede en rekke årsverk inne de<br />
kulturelle næringene, men mangler en god del ledd i verdikjeden. Hvordan kan vi legge forholdene<br />
til rette for utvikling av de kulturelle og de kulturbaserte næringene?<br />
Kunnskapsutvikling - kultur for deling og samarbeid?<br />
Vil det være mulig å sørge for at Rogaland sammen får hevet sitt kompetansenivå? Hva skal i så<br />
fall til? Og hva gjøres for å videreutvikle kompetansen? Er det slik at når en person er fast<br />
ansatt, så har vedkommende nødvendig kompetanse - for all framtid?<br />
Regional infrastruktur, utvikling og stillstand – samtidig<br />
Vi får en flott godsterminal på Ganddal, og vi får et logistikk-knutepunkt av internasjonal karakter<br />
ute i Risavika, men hvordan skal godset komme seg fra Ganddal til Risavika, når politikerne<br />
ikke planlegger nødvendig utvikling av infrastrukturen i <strong>regionen</strong>? Hva skal til for å få fortgang i<br />
planene?<br />
Hurtigtog i retning Ryfylke<br />
Haukelibanen vil være et kjempeløft for næringslivet i <strong>regionen</strong>. Hva vil det bety for Ryfylke og<br />
Ryfylkepakken, som omhandler Ryfast, Sandsfjord bru, Ny RV 520 Sauda - Etne, ny forbindelse<br />
Forsand – Frafjord og utbedring av RV13? Og hva med Rogfast og E39?<br />
Rammebetingelser for handels- og servicenæringen i <strong>Stavanger</strong>-<strong>regionen</strong><br />
Nærmere 16.000 er ansatt innen detaljhandelen i Rogaland, og næringen vokser raskt. Tilgang til<br />
dyktige medarbeidere vil være en flaskehals og vi som bransje må profilere oss og fremstå som<br />
en attraktiv næring med gode personlige og faglige utviklingsmuligheter for å sikre oss dyktige<br />
medarbeidere og ledere. Hva gjør vi?<br />
IKT-satsingen<br />
Kompetanse og rekruttering er de viktigste utfordringene. Vi må klare å holde oss i forkant av<br />
utviklingen. Langsiktighet og forutsigbarhet i bransjen er essensielt for at IKT-bransjen skal gå i<br />
riktig retning. IKT-bransjen er avhengig av kontinuerlig vekst og utvikling i energibransjen. På<br />
Næringstreffet vil vi ta opp viktige IKT-prosjekter for <strong>regionen</strong><br />
Reiselivs<strong>regionen</strong> <strong>Stavanger</strong> – sammen hver for oss<br />
Nye målinger viser at <strong>Stavanger</strong> ikke oppleves som et attraktivt reisemål. Hvordan skal vi lykkes<br />
med en større samordning i <strong>regionen</strong>, samtidig som alle kommunene og reiselivsaktørene med<br />
sine særpreg og merkenavn kommer styrket ut av samarbeidet?<br />
Næringstreffet 2007 er i samarbeid med<br />
Næringstreffet<br />
2007<br />
IRIS utviklet Scenarier 2020 i<br />
2006 i samarbeid med<br />
Agderforskning (som er<br />
ansvarlig for Sørlandsscenariene)<br />
og Berrefjord og<br />
Thomassen AS (som er<br />
ansvarlig det scenariske konseptet).<br />
SpareBank 1 SR-Bank<br />
gjorde arbeidet mulig ved en<br />
gavetildeling til IRIS.<br />
- Hvis vi når målene i<br />
Scenarier 2020, har vi et<br />
travelt og godt næringsliv,<br />
fornøyde arbeidstakere, et<br />
samfunn preget av velstand –<br />
også om 14 år. Den utfordringen<br />
tar vi, sier Terje<br />
Vareberg, administrerende<br />
direktør i SpareBank 1 SR-<br />
Bank.
Regionens utfordringer og muligheter<br />
Rosenkilden stilte noen spørsmål til en del av våre ressursgrupper<br />
1) Hva er de viktigste utfordringene/mulighetene innenfor ditt område/bransje i vår region?<br />
2) Hva må til for at ditt område skal gå i positiv retning?<br />
3) Hva tror du vil påvirke ditt område av utenforliggende faktorer?<br />
Egil skjæveland<br />
Anne Lise Falch<br />
Anfinsen<br />
Hanne Tømta<br />
Vilhelm Skjærpe<br />
Ina Eldøy<br />
Bygg og anleggsbransjen<br />
1) Bygg og anleggsbransjen er preget av meget høy aktivitet, mangel på kvalifisert arbeidskraft, og i den senere<br />
tid klare signaler om mulig knapphet på ulike byggevarer.<br />
2) Framover vil det i <strong>regionen</strong> komme flere store oppdrag innenfor samferdselssektoren og kultursektoren.<br />
Aktiviteten i forhold til næringsbygg og boligbygging vil fortsatt være høy.<br />
3) Uttordringer som følge av endringer i enkelte sentrale forskrifter, innenfor miljø , energi, fagopplæring, forskning<br />
og utvikling vil være betydelige.<br />
Gründere og småbedrifter<br />
1) Få tak i folk med riktig kompetanse og klare holde på sine ansatte. Har man et unikt konsept, fokus på service<br />
og god personlig oppfølging vil det bety mye. Et hett marked med mye kapital og investorlyst åpner opp for nye<br />
produktområder, både kjente og ukjente.<br />
2) I en tid der det går godt, bør man også ha fokus på å investere i forsterkning og forankring av en god utvikling i<br />
selskapet. Oppnår man stabilitet, fornøyde kunder og gode leverandører, vil man kunne tilpasse seg markedsendringer<br />
bedre og være bedre rustet for å satse internasjonalt.<br />
3) Gründerbedrifter har mulighet for rask endring og tilpassing, men er sårbare i forhold til tilgang på kompetanse<br />
og kapital.<br />
Kultur og næring<br />
1) I Strategisk Næringsplan for <strong>Stavanger</strong>-<strong>regionen</strong> 2005-2020 er målsettingen at <strong>regionen</strong> skal bli en internasjonalt<br />
attraktiv og pulserende kultur- og opplevelsesregion. Videre har <strong>Stavanger</strong>2008 som ambisjon å fremme<br />
kunstnerisk kvalitet, nyskaping og mangfold, og bidra til å bygge varige kunstneriske og kulturelle nettverk og<br />
næringsmessig utvikling. Utgangspunktet er svært gunstig. Regionen har allerede en rekke årsverk inne de kulturelle<br />
næringene, men mangler en god del ledd i verdikjeden. Vi må derfor se på hvordan vi kan<br />
- legge forholdene til rette for utvikling av de kulturelle næringene og de kulturbaserte næringene<br />
- få utøverne til å utvikle gode forretningsmessige virksomheter<br />
- styrke og bevisstgjøre samarbeid mellom kulturlivet og det øvrige næringslivet<br />
2) Et godt nettverk, samarbeid mellom ulike sektorer, gode rammevilkår, tilbud om kompetanseutvikling og<br />
interessante møteplasser.<br />
3) Generell <strong>ned</strong>gang innen næringslivet i <strong>regionen</strong> – blir da brukt mindre tid og penger på kultur.<br />
Læring og kompetanse<br />
1) Tilgang på kvalifisert arbeidskraft. De viktigste faktorene er tilgang på kompetanse samt evne til å tilpasse seg<br />
endrede rammebetingelser (nyskapning). Dette siste kan bl.a. dreie seg om deling av kompetanse mellom<br />
bedrifter – altså mer effektiv kompetanseutnyttelse.<br />
2) Arbeid med å fremme <strong>regionen</strong> overfor kompetansen. Kultur for deling og samarbeid.<br />
3) Kapitaltilgangen avhengig av vekstkraftige bransjer. Dessuten tilpasning til endringer.<br />
Reiseliv<br />
1)Regionen vår trenger flere innbyggere, studenter, arbeidstakere og besøkende. Det er de samme kriteriene<br />
som legges til grunn når man vurderer hvor man vil leve, arbeide, studere og besøke. I forhold til konkurrerende<br />
regioner i Norge, er det for liten kunnskap om og kjennskap til <strong>regionen</strong> vår. Vi har også en etterspørselstruktur<br />
som gjør at presset på byen vår er stort midt i uken, moderat i helger og ferier. Vi må sikre jevnere etterspørsel,<br />
og slik et sikrere driftsgrunnlag innen reiselivbaserte næringer. Dette vil gi flere flyruter, hotellrom, opplevelsestilbud<br />
etc. og heve både kvalitet og forutsigbarhet for <strong>regionen</strong>.<br />
2) Erkjennelse av sammenhengene - felles "stemme" utad - økt fokus på å skape kunnskap og kjennskap -<br />
koordinering av ressursene - bidrag fra alle interessenter: næringsliv, offentlige, universitet og innbyggere.<br />
3) Konjunktursvingninger og investeringsvilje. Bransjen er generelt en svært makroøkonomisk avhengig næring.<br />
Mht. mikroøkonomiske faktorer vil utvikling av medarbeidere og deres kompetanse stå sentralt.<br />
Ryfylke<br />
1) Infrastrukturen er utfordring nr. 1. Dette gjeld heile Ryfylke og utfordringane er stigande til lengre innover i<br />
Ryfylke ein kjem.<br />
2) Først av alt: Det skjer mykje posititvt. Når det er sagt vil realisering av Ryfylkepakken utvilsomt vera dei tiltak<br />
som vil gjera mest for å snu retninga i positiv lei. Ryfylkepakken omhandlar: Ryfast, Sandsfjord bru, Ny Rv 520
Harald Løland<br />
Finn Egil Sørbø<br />
Ronny Knag<br />
Kurt Gjerde<br />
John Avaldsnes<br />
28–29<br />
Sauda - Etne, Ny forbindelse Forsand - Frafjord, utbetring av Rv 13. Finnfast er også ein del av pakken, men den<br />
er som kjent under bygging. Eit anna tiltak innan infrastrukturutvikling, som ville gitt næringslivet i heile <strong>regionen</strong><br />
eit kjempeløft i positiv retning, er realisering av Haukelibanen. Det ville medført reisetid til f.eks. <strong>Stavanger</strong>,<br />
Bergen og Oslo som ein i dag berre drøymer om.<br />
3) Infrastruktur (Ryfylkepakken) er nemnt i pkt 1 og 2. Elles er tilgang på kapital ein stor utfordring i mange tilfelle.<br />
Utfordringar når det gjeld rekruttering av arbeidskraft med rett kompetanse er stigande og heng nøye<br />
saman med utviklinga på infrastrukturen.<br />
Sandnes & Jæren<br />
1) Utfordring nr.1 er tilgjengelighet . Gruppen har jobbet med infrastuktur –utvidelse av E39 – R44 –<br />
Bro over Gandsfjorden- ringvei rundt Sandnes – bybane . Trafikken står stille hver morgen og ettermiddag –<br />
samfunnet taper tid og store penger hver dag.<br />
2) Vi må få utvidet E39 med fire felt til Ålgård snarest – opprusting av R44, bro over Gandsfjorden innen 2010/12.<br />
En må påbegynne arbeidet med bybane omgående, og senest rett etter dobbeltsporet mellom Sandnes og<br />
<strong>Stavanger</strong> er ferdig.<br />
3) De bevilgende myndigheter ser ikke våre problem, og avsetter alt for lite midler til <strong>regionen</strong>. Det er vårt<br />
hovedproblem.<br />
Varehandel<br />
1) <strong>Næringsforeningen</strong>s ressursgruppe for varehandel jobber for å bedre rammebetingelsene for handels- og<br />
servicenæringen i <strong>Stavanger</strong>-<strong>regionen</strong>, samt synliggjøre varehandelens verdiskapning. Varehandelsbransjen<br />
representerer den største arbeidsplassen i landet og vokser mer enn noen annen næring. Dette betyr også at<br />
bransjen har behov for flere dyktige folk innen fagområdet salg og service, og bransjen må derfor synliggjøre<br />
muligheter og tilbud som finnes for å utvikle medarbeidere og lederne.<br />
2) Vi må styrke arbeidet med å profilere en meget spennende bransje, synliggjøre mulighetene, og sikre en god<br />
rekruttering. Økt fokus på praksisplasser innen fagområdet salg og service ved informasjon til bedriftene om<br />
fordelene med å tilby lærlingplasser. Dette vil i tillegg styrke <strong>regionen</strong>s verdiskapningsevne og konkurransekraft.<br />
3) Det arbeider nærmere 16.000 mennesker innen detaljhandelen i Rogaland og næringen vokser raskt. Tilgang<br />
til dyktige medarbeidere vil være en flaskehals, og vi må derfor profilere oss og fremstå som en spennende<br />
næring med store personlige og faglige utviklingsmuligheter, for å sikre oss dyktige medarbeidere og ledere.<br />
Yrkeshemmede<br />
1) I et marked med stort behov for arbeidskraft, representerer våre bedrifter en «ressurskilde». Gjennom bl.a.<br />
tiltak som Arbeid med bistand, har vi mange personer med ulik bakgrunn/interesse og som kan og vil være med<br />
og avhjelpe bemanningssituasjonen i det private næringslivet. Blant våre bedrifter i <strong>Stavanger</strong>/Jær-<strong>regionen</strong>, finnes<br />
ulik type produksjon. Én av våre utfordringer er å gjøre denne produksjonmuligheten bedre kjent for det<br />
lokale næringslivet.<br />
2) For at våre bedrifter skal utvikle seg er det viktig at «alle» blir kjent med hvordan vi jobber, med kundene i<br />
fokus, opptatt av kvalitet og ikke minst, får avkreftet at våre bedrifter tar arbeid fra andre bedrifter ved å underby<br />
på pris.<br />
3) Vi må øke kjennskapen til bedriftene våre, avstigmatisere menneskene og akseptere at våre bedrifter fyller en<br />
viktig funksjon, som både tilfredstiller våre kunders behov og ikke minst de menneskene som er involvert.<br />
Energi<br />
1) Energiområdet spenner svært vidt. Utfordringer og mulighter er: a) Modningen av sokkelen(mer gass, mindre<br />
felt/mer subsea, aldringsproblemstillinger, fokus på fjerndrift, økt utvinningsgrad), behovet for økt aktivitsnivå og<br />
øke fokuset på teknologiutvikling innenfor oljeservice. b) Hvordan vi skal skape en 'bærekraftig' region som gir<br />
like store muligheter for næringsutvikling og vekst 'etter oljå'? Elementer knyttet til dette vil være å forfølge og<br />
identifisere økonomisk attraktive muligheter gjennom teknologi-, miljø- og forretningsutvikling i bred forstand<br />
c) Hvordan vi skal bruke vår regions unike posisjon som 'gasshub' til Europa, og som eneste region hvor gass er<br />
tatt i bruk i stor skala, til å søke nye markedsmuligheter, iverksette tiltak som løser de teknologiutfordringer vi<br />
står overfor, og ikke minst adressere de muligheter som ligger i internasjonalisering av teknologi som knyttes til<br />
gass- og gassteknologi .<br />
2) Alle områdene over behøver ulik medisin, i ulike doser og til ulik tid. Det vesentligste for <strong>regionen</strong> på vei 'fra<br />
olje til energi' er å sørge for at vi ikke forsøker å løse alle problemstillinger eller prioritere alle mulighetsområder<br />
samtidig og med like stor kraft og innsats. Vi må fokusere og prioritere og være konsekvente i forhold til<br />
implementering av vår regions Strategiske Næringsplan.<br />
3) De viktigste faktorene knytter seg til: tette og rette koblinger mellom næringslivet, forskningsinstitusjoner og<br />
utdanningsinstitusjoner, ha sterkt fokus på kompetanseområdet slik at vi klarer å tiltrekke oss, beholde og<br />
utvikle den kompetansen vi behøver for å videreutvikle <strong>regionen</strong>, samt jobbe aktivt med ressursforvaltningen
Mexico<br />
ET SPENNENDE MARKED FOR<br />
NORSKE SELSKAPER<br />
- Mexico er et land som er spesielt attraktivt for<br />
norsk leverandørindustri, men også for Statoil og<br />
Hydro som har hatt kontorer på oppstrømssiden i<br />
flere år, og som har prosjektsamarbeidsavtaler<br />
med Mexicos nasjonale oljeselskap Pemex.<br />
Tekst: Ragnar Åsland<br />
Foto: s. 31 Helen Kierulf Svane<br />
Det sier Berit Rynning, regionaldirektør i<br />
INTSOK, utlånt fra Statoil i en to års periode,<br />
og med ansvar for landene<br />
Kazakhstan, Venezuela og Mexico.<br />
”Mexico sitter på 1. parkett i forhold til<br />
verdens største energimarked, USA, og<br />
gjennom mange år har Mexico vært et<br />
viktig marked for leverandørindustrien<br />
som er etablert i Houston, Texas i den<br />
amerikanske delen av Mexico-golfen, ”<br />
sier Berit Rynning. I 2001 åpnet hun og<br />
ledet frem til 2003 Statoils kontor i hovedstaden<br />
Mexico by (City). Statoil hadde tre<br />
medarbeidere utlånt til Pemex i 2003-04,<br />
og selskapene har utvekslet kompetanse<br />
og erfaringer knyttet til leting og utbygging,<br />
og til disipliner som reservoarstyring,<br />
boring og prosjektledelse, forteller<br />
Rynning. Mexico er rike på olje og gass og<br />
har flere felt offshore som de ønsker å<br />
sikre maksimal utvinning fra. Ett av disse<br />
er Cantarell-feltet, ett av verdens største<br />
olje- og gassfelt med en daglig produksjon<br />
på 1,5 millioner fat hydrokarboner.<br />
Signalene som toppsjefen i Pemex,<br />
Jesus Reyes Heroles sender ut i disse<br />
dager, er ikke til å ta feil av: han ønsker å<br />
snu trenden med synkende oljeproduk-<br />
sjon. Pemex har hatt et fall i produksjonen<br />
på 200.000 fat årlig. Nå ønsker han<br />
en stor offensiv for å bore hundrevis av<br />
brønner over en fireårs periode, særlig<br />
fra et større område kalt Paleocanal de<br />
Chicontepec der det skjuler seg betydelige<br />
hydrokarbonressurser. Pemexsjefen<br />
ønsker hjelp fra internasjonale aktører,<br />
også norske. For StatoilHydro kan<br />
- Mexico-satsingen innebære oppdrag i<br />
form av servicekontrakter på kort sikt og<br />
muligens – dersom loven endrer seg, et<br />
operatøransvar eller partnerskap sett i et<br />
langtidsperspektiv. Reglene i Mexico er<br />
slik at utenlandske aktører ikke får<br />
lisensandeler slik de får på norsk sokkel,<br />
forklarer Rynning.
Men Mexico står overfor store tekniske<br />
og økonomiske utfordringer for å realisere<br />
sine planer.<br />
Pemex er i første rekke ute etter samarbeidsallianser<br />
med selskaper som har<br />
klart utfordringer på norsk sokkel knyttet<br />
til økt oljeutvinning fra modne felt, med<br />
vanskelige reservoarforhold, og til leting,<br />
kartlegging og senere produksjon fra felt<br />
som ligger på dypt vann. I den konkurransen<br />
bør StatoilHydro ligge godt an med<br />
sin kompetanse og breddeerfaring.<br />
Et seminar i regi av Intsok i samarbeid<br />
med Pemex, og med deltakelse fra 20<br />
norske bedrifter, ble nylig holdt i Ciudad<br />
del Carmen, sør i Mexico. Blant temaene<br />
var dypt vann, økt utvinning fra modne<br />
felt, og nye smarte måter å bore på, for<br />
eksempel horisontale brønner. Seminaret<br />
fikk svært god mottakelse.<br />
- Gjennom såkalte ”speed-dating” samtaler<br />
fikk flere av de norske selskapene<br />
anledning til å diskutere konkrete oppdrag<br />
direkte med nøkkelfolk i Pemex, forteller<br />
Berit Rynning. Intsok er døråpner<br />
og tilrettelegger for at våre medlemsbedrifter<br />
kan finne forretningsmuligheter i<br />
utlandet, og i Mexico ble flere viktige kontakter<br />
knyttet. Vi ser også mer og mer<br />
behovet for å tilrettelegge ”skreddersøm”,<br />
og ikke bare generelle presentasjonsmøter,<br />
fremholder hun.<br />
Mange norske leverandørbedrifter,<br />
blant andre tidligere Kværner, nå<br />
AkerKværner, har vært inne som leverandører<br />
til Pemex eller deres kontraktører.<br />
Flere norske bedrifter følger etter. Blant<br />
de nyere norske aktørene er IRIS<br />
( International Research Institute<br />
<strong>Stavanger</strong>) som er i ferd med å signere en<br />
MoU ( Memorandum of Understanding)<br />
om forskningssamarbeid med IMP, det<br />
statlige forskningsselskapet. Flere norske<br />
selskaper som eksempelvis Vetco Aibel,<br />
FMC og Seadrill er inne. Likedan<br />
Bergesen rederiet med sin nylig leverte<br />
FPSO ( kombinert produksjons- og lagerskip).<br />
- Når Mexico skal bygge ut sin olje- og<br />
gassvirksomhet til havs de kommende år,<br />
må vi sikre at norske bedrifter er med og<br />
konkurrerer om oppdragene, sier Berit<br />
Rynning, som synes det er positivt å få<br />
bruke sine internasjonale erfaringer fra<br />
Statoil-jobber i Venezuela, Mexico,<br />
England og Algerie til fordel for norsk<br />
industri.<br />
Berit Rønning i Mexico. Til høyre Dra. Georgina Kessel, Secretary of Energy, Mexico og Roger Enoksen, Oljeog<br />
energiminister i Norge.
Godt fotfeste i<br />
Nord-Afrika<br />
Statoil er sterkt til stede i de nordafrikanske<br />
ørkenområdene. I Algerie har selskapet allerede<br />
en solid posisjon med produksjon og leting. I<br />
Libya er seismiske innsamlinger i gang i områder<br />
som er lite utforsket, og i Egypt er Statoil nylig<br />
tildelt operatørskap i to dypvannsblokker.<br />
Tekst: Ragnar Åsland<br />
Foto: Øyvind Hagen/Statoil<br />
- Vi har vokst mye i det siste i Nord-<br />
Afrika. Det er to hoved grunner til vår<br />
sterke satsing i Nord-Afrika. Vi mener det<br />
er store områder her som er lite utforsket<br />
når det gjelder petroleumsressurser.<br />
Det andre er den geografiske beliggenheten.<br />
Både Algerie, Egypt og Libya ligger<br />
nær både det europeiske olje- og gassmarkedet<br />
og LNG-markedet i<br />
Atlanterhavs-bassenget.” Det sier Ottar<br />
Rekdal, direktør for Statoils virksomhet i<br />
Nord-Afrika.<br />
Satsingen i Nord-Afrika spiller godt opp<br />
til Statoils kompetanse på gass, LNG,<br />
reservoarstyring, store prosjekter og økt<br />
oljeutvinning, mener Rekdal. Også selskapets<br />
kompetanse innen dypvannsteknologi<br />
blir svært viktig fordi de to dypvannsblokkene<br />
som Statoil er tildelt ope-<br />
ratørskap for i Egypt, ligger på store havdyp,<br />
<strong>ned</strong> til 2.000 meter.<br />
I Libya skal Statoil starte innsamling av<br />
seismikk i løpet av dette året. Det skal i<br />
alt samles inn 5.000 kilometer med 2D<br />
seismikk, og leteboring er forventet å<br />
starte i slutten av 2008.<br />
MEDOPERATØR<br />
I Algerie er Statoil medoperatør i to av<br />
landets største produserende gassfelt, In<br />
Salah og In Amenas sammen med BP og<br />
statsoljeselskapet i Algerie, Sonatrach.<br />
Begge disse gigantfeltene ligger langt<br />
inne i Sahara-ørkenen. In Salah er til<br />
sammenligning 70 prosent så stort som<br />
Ormen Lange-feltet i Norskehavet som<br />
inneholder 375,2 milliarder kubikkmeter<br />
gass. In Amenas er større enn Nordsjøfeltene<br />
Sleipner-Øst og Sleipner-Vest til<br />
sammen, opplyser Rekdal.<br />
Statoil har allerede oppnådd gode relasjoner<br />
med myndighetene og samarbeidspartnerne<br />
i Algerie. I tillegg til driften av<br />
feltene In Salah og In Amenas har Statoil<br />
skutt seismikk og borer nå den første<br />
letebrønnen i blokken Hassi Mouina som<br />
selskapet er operatør for.<br />
ERFARINGER FRA NORDSJØEN<br />
Aktivitetene i Algerie foregår i ørkenklima<br />
med brennende hete, iskalde netter og<br />
sandstormer. Selve driften av de to feltene<br />
In Salah og In Amenas kan likevel til<br />
en viss grad sammenlignes med erfaringene<br />
fra norsk sokkel, mener Rekdal.<br />
Personell flys inn i ørkenen, først til<br />
Algeries oljeby Hassi Messaoud. Herfra<br />
går småfly ut til feltene In Salah og In<br />
Amenas.<br />
HASSI MOUINA<br />
Leteblokken Hassi Mouina er stor. Den<br />
dekker et område på 22.000 kvadratmeter,<br />
like stort som Vestfold fylke.<br />
Logistikken er imidlertid forskjellig fra<br />
norsk sokkel fordi transport av materiell<br />
må sendes landeveien over lange avstander,<br />
gjennom ugjestmildt terreng og sårbart<br />
ørkenlandskap.
Statoil borer nå den første letebrønnen i blokken Hassi Mouina som selskapet er operatør for. Leteblokken Hassi Mouina er stor. Den<br />
dekker et område på 22.000 kvadratmeter, like stort som Vestfold fylke.<br />
32–33
Leveransebildet er ifølge Rekdal<br />
sammenlignbart med slik det var i Norge<br />
tidligere, der utenlandske selskaper var<br />
med å utvikle og dyktiggjøre norsk industri.<br />
Han tror noe tilsvarende kan skje i<br />
Algerie og de andre landene i Nord-<br />
Afrika. Etter hvert vil det bygge seg opp<br />
en nasjonal kompetanse. Kanskje med et<br />
”Aker” i Libya og et ”Sintef” i Algerie.<br />
Samtidig er oljebransjen preget av at<br />
varer og tjenester omsettes i et internasjonalt<br />
marked. Rekdal tror derfor at<br />
også norske leverandørbedrifter vil være<br />
konkurransedyktige i disse landene<br />
gjennom sin erfaring fra norsk sokkel.<br />
Det er også mange erfarne driftsfolk<br />
som er på plass for Statoil i Algerie der<br />
selskapet har rundt 100 ansatte.<br />
- Driftsfolkene kommer i stor grad fra<br />
våre operasjoner i Nordsjøen,sier Rekdal.<br />
Vinnere av billetter til<br />
MaiJazz<br />
<strong>Næringsforeningen</strong> fikk tilgang på en del fribilletter<br />
til MaiJazz.<br />
Her er vinnerne:<br />
Offshore Resource Group AS<br />
Eldar Wiik<br />
Areal Forvaltning AS<br />
Harald Aksdal<br />
Satsingen i Nord-<br />
Afrika bygger godt<br />
opp under Statoils<br />
kompetanse på gass,<br />
LNG, reservoarstyring,<br />
store prosjekter<br />
og økt oljeutvinning,<br />
mener Ottar Rekdal,<br />
direktør for Statoils<br />
virksomhet i Nord-<br />
Afrika.<br />
LIBYA<br />
I Libya er det foreløpig rundt 10-12 personer<br />
som betjener Statoils kontor i hovedstaden<br />
Tripoli, mens det i Egypt per i dag<br />
er to personer.<br />
- De folkene vi har hentet fra Norge har<br />
gjort en utrolig god innsats. De er strålende<br />
ambassadører med sin kompetanse<br />
og sine kunnskaper, samtidig som det er<br />
fint å se hvordan de har klart å få til gode<br />
samarbeidsforhold med algirerne, sier<br />
Rekdal.<br />
Algerie, Libya og Egypt er betydelige<br />
oljenasjoner, ressursrike på olje og gass.<br />
Det er stor internasjonal konkurranse om<br />
innpass i disse landene. ”Alle” ønsker seg<br />
dit.<br />
ANBUDSRUNDENE<br />
Selve anbudsrundene foregår ved at<br />
interesserte selskaper kun byr på ett tall.<br />
Da gjelder det å ha det riktige tallet når<br />
konvoluttene åpnes. Tallene skrives på en<br />
tavle, og vinneren blir den som har gitt<br />
høyeste bud, forteller Rekdal, som selv<br />
har stor reiseaktivitet til de tre landene.<br />
Han er i Algerie minst én gang i må<strong>ned</strong>en.<br />
Det er allerede avklart at aktivitetene<br />
som Ottar Rekdal har ansvar for i dag i<br />
Nord-Afrika samt Europa i det nye fusjonerte<br />
selskapet StatoilHydro, skal ligge i<br />
<strong>Stavanger</strong>. Mens resten av internasjonal<br />
avdeling flytter til Oslo, blir Rekdal og<br />
hans mannskap sittende i <strong>Stavanger</strong> som<br />
eneste INT-enhet, og der arbeidsoppgavene<br />
knyttet til de viktige satsingsområdene<br />
i Algerie, Libya, Egypt og Europa<br />
sikkert ikke blir mindre enn de er i dag.<br />
SKAGEN Fondene - <strong>Stavanger</strong> Fondsforvaltning AS<br />
Elisabeth Gausel<br />
REstart NLP Partner AS<br />
Torunn Usken<br />
PO Consulting AS<br />
Per Olav Hanssen<br />
Arne Bø Pedersen AS<br />
Trond Bø Pedersen<br />
Vi gratulerer!<br />
Nyheter
Saving more lives together<br />
Din seriøse Næringsmegler<br />
Det er de små bitene som<br />
skaper det store bildet...<br />
”Home of Laerdal” ligger i <strong>Stavanger</strong> og har 400 medarbeidere.<br />
Laerdal Medical er en dynamisk og energisk<br />
organisasjon bestående av mennesker med en variert<br />
kultur- og erfaringsbakgrunn.<br />
Laerdal Medical AS er internasjonal markedsleder i<br />
trenings- og behandlingsutstyr for livreddende førstehjelp.<br />
Selskapets produkter benyttes av sykehus, ambulanser,<br />
førstehjelps organisasjoner, opplæringsinstitusjoner og<br />
mange andre virksomheter verden over. Laerdal Medicals<br />
totale aktiviteter omfatter 1200 medarbeidere i 22 land.<br />
www.laerdal.com<br />
Mork & Partners i <strong>Stavanger</strong> er DIN seriøse<br />
rådgiver på Næringseiendom. Vi har god<br />
markedskunnskap, engasjement og faglig tyngde.<br />
Vi leverer alt av tjenester innen;<br />
Salg<br />
Utleie<br />
Verdivurderinger<br />
Søk<br />
Rådgivning<br />
Kongsgaten 24, 4005 <strong>Stavanger</strong>. P.O.Box 891, N-4004<br />
<strong>Stavanger</strong>. Tlf. + 47 51 91 00 50 Fax + 47 51 91 00 51<br />
E-post: stavanger@mork-partners.no. www.mork-partners.no
Kunnskapseksport<br />
Faller du om i Beijings travle gater er det ikke sikkert at noen vil<br />
ile til for starte hjerte – og lungeredning på deg. Om det samme<br />
skulle skje mens du rusler rundt Stokkavannet, er derimot sjansen<br />
for at en forbipasserende tar tak i situasjonen mye større.<br />
Kunnskap om hjerte- og lungeredning i de to byene er svært varierende.<br />
Akuttmedisinfirmaet Laerdal Medical AS opererer i både<br />
<strong>Stavanger</strong> og Beijing. Når de er i Kina selger de derfor ikke bare<br />
produkter, men også kunnskap om effektiv opplæring innefor<br />
akuttmedisin<br />
Tekst: Cathrine Gjertsen<br />
Foto: S. 37 Eric Johanessen/BIT-<br />
MAP, s. 38 Bernt Erik Rossavik<br />
- I Vesten har vi en uoffisiell grunnlov<br />
som sier at alle skal kunne bidra med<br />
førstehjelp for å redde liv. I land som Kina<br />
og India er situasjonen en annen. Det er<br />
ikke naturlig for vanlige folk å starte<br />
hjerte- lungeredning på andre. Årsaken til<br />
dette kan være mange. Opplæring i<br />
hjerte- lungeredning er i hvert fall ikke så<br />
vanlig som i Vesten. Vår oppgave er å tilpasse<br />
oss, og forstå den gjeldende kulturen<br />
og verdisettet i Kina, sier administrerende<br />
direktør i Laerdal Medical AS, Tor<br />
Morten Osmundsen.<br />
Ett av Laerdals suksesskriterier har<br />
vært forståelsen av hva markedet ønsker<br />
til enhver tid. De lytter til brukere, forskere,<br />
ambulansepersonell, leger og<br />
sykepleiere, for å fange opp ideer til nye<br />
produkter og forbedringsmuligheter for<br />
eksisterende produkter. Når de entrer<br />
nye markeder, er de derfor lyttende og<br />
bygger, som jærbuen, stein på stein.<br />
- Vi går forsiktig ut på de internasjonale<br />
markedene. I land som Kina samarbeidet<br />
vi med partnere i over 25 år før vi etablerte<br />
et eget salgsselskap. Vi leverer<br />
hovedsaklig utstyr til sykehus og ambulanser.<br />
Det er disse som ser at de har<br />
behov for våre produkter. I motsetning til<br />
land som Norge, ser ikke frivillige organisasjoner,<br />
idrettslag og næringslivet<br />
samme nytten av å trene på hjerte- lungeredning<br />
eller å ha hjertestartere parat<br />
om noe skulle skje, forklarer Osmundsen.<br />
For å bedre kunnskapen om hjerte- og<br />
lungeredning samt å leve opp til slagordet<br />
sitt ”Helping save lives” skal Laerdal<br />
bl.a. lære opp sikkerhetsarbeiderne<br />
under OL i Beijing neste sommer.<br />
- Sammen med Røde Kors skal vi lære<br />
opp alle de som skal jobbe med sikkerhetunder<br />
arrangementer. Vi skal bistå i<br />
opplæringen i hjerte- og lungeredning<br />
slik at de kan trø til om det er nødvendig,<br />
sier Tor Morten Osmundsen.<br />
KUNNSKAP OG OPPLÆRING<br />
Lardal driver opplæring og kunnskapsoverføring<br />
på mange måter og til mange<br />
ulike brukere.<br />
- Vi har etablert ulike brukergrupper i<br />
inn- og utland som møtes både fysisk og<br />
på internett, hvor de utveksler erfaringer<br />
og diskuterer problemstillinger. Med pro-<br />
duktene våre følger det også CD rom med<br />
bruksanvisninger på ulike språk. I tillegg<br />
finnes all informasjon også på nett. Den<br />
mest realistiske og spennende opplæringen<br />
foregår på det nye senteret vårt<br />
SAFER, mener Osmundsen.<br />
SAFER – <strong>Stavanger</strong> Acute Medicine<br />
Foundation for Education and Research,<br />
er et nytt senter som ligger vegg i vegg<br />
med Laerdal Medical sitt hovedkontor i<br />
Tanke Svilandsgate. Læringssenteret er<br />
et samarbeid mellom Universitetssjukehuset<br />
i <strong>Stavanger</strong>, Universitetet i<br />
<strong>Stavanger</strong> og Laerdal Medical AS. Her<br />
skal en drive akuttmedisinsk opplæring i<br />
troverdige omgivelser.<br />
- På SAFER driver vi med simuleringsprosesser.<br />
Helse- og ambulansepersonell<br />
får teste kunnskaper i ferdigheter i naturtro<br />
omgivelser. Her er rommene innredet<br />
som på sykehuset, vi har en ambulansebil<br />
utstyrt med kamera og lyd som benyttes i<br />
øvelsene. De som kommer hit for å lære,<br />
får ulike oppgaver som de løser i grupper.<br />
Etterpå får de se filmopptak av seansen<br />
og diskuterer og evaluerer deretter egen<br />
innsats, forteller Osmundsen.<br />
Senteret ble opprettet for et snaut år<br />
siden, men er nå fullt av kursfolk.<br />
Direktøren tror også utenlandske gjester
36 –37<br />
- Sim Baby er utviklet i <strong>Stavanger</strong> og produseres her i <strong>Stavanger</strong>, men eksporteres til hele verden. Den avanserte roboten koster mellom 200.000 og 300.000 kroner,<br />
men det er solgt hele 750 stykker siden produksjonstarten i 2005, forteller direktør i Laerdal Medical AS, Tor Morten Osmundsen.
I dag er dukkeproduksjonen blitt mye mer avansert, forteller Tor Morten Osmundsen. Sim Baby, som er siste skudd på stammen, er en robot proppfull av avansert<br />
software.<br />
snart vil benytte senteret i opplæringssammenhenger.<br />
UTVIKLING OG NETTVERK<br />
Norge ligger på bunn i Europa når det<br />
gjelder forskning og utvikling, eksport av<br />
legemidler og medisinsk utstyr. Laerdal<br />
Medical er én av de få bedriftene i Norge<br />
som har klart å kapre en del av det lukrative<br />
helsemarkedet.<br />
- Noen av de viktigste grunnene til at vi<br />
har lykkes er, foruten nærhet til kundene,<br />
unike produkter og samkjørte prosesser,<br />
kontinuerlige forbedringer og solide sel-<br />
LAERDAL MEDICAL OG KINA<br />
Laerdal Medical AS etablerer nå salgskontor i Hangzhou<br />
og Beijing i Kina, i tillegg til salgskontor i Hong Kong etablert<br />
i 2005. Fra før har selskapet en monteringsfabrikk i<br />
Shanghai. Dette er et ledd i Laerdals globale strategi for<br />
å øke sin konkurransekraft. Etableringen bygger på<br />
Laerdals verdigrunnlag, og selskapet bidrar til lokalsamfunnet<br />
i form av opplæring av helsepersonell og med<br />
opplæring og utstyr til akutt-tjenesten.<br />
Laerdal Medical AS er en internasjonal markedsleder<br />
innen opplærings- og behandlingsutstyr for livreddende<br />
førstehjelp. Produktene brukes blant annet av sykehus,<br />
skapsverdier, gode eksterne partnere og<br />
nettverk, sier Osmundsen. Vi har opparbeidet<br />
gode relasjoner til erfarne forsknings-<br />
og brukermiljøer nasjonalt så vel<br />
som internasjonalt. Akuttmedisinvirksomheten<br />
vår begynte som et samarbeid<br />
med to leger. På 1960-tallet hadde vi<br />
utviklet en lekedukke i plast – den lille<br />
Anne-dukken. Legene Bjørn Lind fra Oslo<br />
og amerikanske Peter Safar hadde lagt<br />
merke til dukken, men ba om hjelp til å<br />
utvikle en større utgave til simuleringsoppgaver.<br />
I dag er dukkeproduksjonen blitt mye<br />
mer avansert. Sim Baby, som er siste<br />
skudd på stammen, er en robot proppfull<br />
av avansert software. Roboten brukes i<br />
opplæringen av team og kan simulere en<br />
rekke vanskelige situasjoner.<br />
- Sim Baby er utviklet i <strong>Stavanger</strong> og<br />
produseres her i <strong>Stavanger</strong>, men eksporteres<br />
til hele verden. Den avanserte roboten<br />
koster mellom 200.000 og 300.000<br />
kroner, men det er solgt hele 750 stykker<br />
siden produksjonstarten i 2005, forteller<br />
Osmundsen.<br />
ambulanser, førstehjelpsorganisasjoner og utdanningsinstitusjoner.<br />
98 % av selskapets salg skjer utenfor Norge.<br />
Hovedkontoret er i <strong>Stavanger</strong>, men de har i tillegg kontorer<br />
i 22 land over hele verden. De har 1.200 ansatte<br />
hvorav 400 er i Norge. Omsetning i 2005 var 1,8 milliarder<br />
NOK<br />
Visjon<br />
Ingen skal dø eller invalidiseres unødvendig som følge av<br />
akutt sykdom eller alvorlige skader<br />
Fakta
Spa-Hotell Velvære - Rogalands første spahotell.<br />
4130 Hjelmeland. Tlf 51 75 12 00<br />
www.spahotellvelvaere.no<br />
Ryfylke Fjordferie - fred, ro og inspirasjon<br />
4139 Fister. Tlf 51 75 10 10<br />
www.fjordferie.no<br />
På Norda Hidle i Sjernarøyane kan konferansegjesten få<br />
kunnskap om erotikken i gamal tid. Med komfortable<br />
konferansebåtar er de raskt framme. Lokal mat av i dag<br />
smakar godt i Eldhuset, sjå på www.nordahidle.no.<br />
Treng du meir oversikt over tilboda? Kontakt nokre av<br />
dei som er vist her, sjå www.ryfylke.com, kurs og<br />
konferanse eller spør<br />
Reisemål Ryfylke as<br />
Tlf 51 75 95 10 www.ryfylke.com<br />
Erotisk og fruktbart<br />
i Ryfylke!<br />
Sauda Fjord Hotel - gode tradisjonar<br />
Tlf 52 78 12 11 sauda@online.no<br />
www.saudafjordhotel.no<br />
Fortidslandbyen Landa – ei reise i tid<br />
4110 Forsand. Tlf 954 28 451<br />
www.fortidslandsbyen.no<br />
Ramsvig Handelsstad – herskapelig på<br />
Ryfylke-vis 4170 Sjernarøy. Tlf 452 76 951<br />
51 71 02 50 www.ramsvig.no<br />
Rødne Fjord Cruise - konferansebåten<br />
Skagenkaien 35-37, 4006 <strong>Stavanger</strong><br />
Tlf 51 89 52 70 www.rodne.no<br />
Veteran Fjordcruise AS<br />
– totaleverandør av Ryfylkeopplevelser<br />
Tlf 51 53 85 85 www.vfc.no<br />
Scan One - skreddarsyr konferansen<br />
Pb. 7029, 4004 <strong>Stavanger</strong>. Tlf 51 85 09 10<br />
www.scanone.no<br />
E 134<br />
30 min<br />
Ropeid<br />
Sauda<br />
110 min<br />
520<br />
Sand<br />
90 min<br />
60 min<br />
13<br />
R Y F Y L K E<br />
Nesvik<br />
N.-Hidle Hjelmeland<br />
55 min<br />
Steinnesvågen<br />
60 min<br />
45 min Judaberg<br />
Fister<br />
55 min<br />
45 min<br />
Mosterøy<br />
Årdal<br />
45 min<br />
55 min<br />
60 min<br />
Tau<br />
30 min<br />
30 min<br />
E 39<br />
13<br />
<strong>Stavanger</strong><br />
45 min Oanes<br />
Lysefjorden<br />
Foto: Nils Hidle<br />
Layout Bindestreken Reklame
40–41<br />
Fra arkeolog til vaskehjelp<br />
til daglig leder<br />
Da polske Magdalena Nicolaysen kom til Norge, måtte hun<br />
starte på bunnen. Nå hjelper hun andre i samme situasjon.<br />
- Det er aldri lett å flytte til et nytt land. Men det er språket<br />
som er den største barrieren, mener Magdalena<br />
Nicolaysen fra Polen.<br />
Tekst: Helene Pahr-Iversen<br />
Foto: Eric Johanessen/BITMAP<br />
Hun er 33 år gammel og kom til Norge<br />
for seks år siden. Selv om hun er gift med<br />
en norsk mann, hadde hun ikke regnet<br />
med å bo i Norge.<br />
- Jeg hadde hele tiden sett for meg<br />
Italia, eller kanskje Frankrike. Et sted der<br />
jeg kunne jobbe med det jeg er utdannet i,<br />
sier hun.<br />
MASTER I ARKEOLOGI<br />
Nicolaysen er master i arkeologi fra universitetet<br />
i Warszawa. Det hjalp ikke mye<br />
da hun kom hit.<br />
Magdalena Nicolaysen trodde det<br />
skulle bli en grei sak å få jobb i Norge,<br />
men det ble det ikke. Det eneste hun fikk<br />
var vaskejobber.<br />
Etter en tid fikk hun jobb som servitør,<br />
men det var ikke særlig tilfredsstillende<br />
for en kvinne med flere års universitetsutdannelse.<br />
Gang på gang ble hun fortalt at hun<br />
måtte lære seg norsk. Det gjorde hun.<br />
- Mitt ønske var å bruke mine kunnskaper<br />
og få en god og spennende jobb, sier<br />
Nicolaysen.<br />
Hun lærte seg norsk og tok dessuten et<br />
års etablererkurs i regi av Internasjonalt<br />
Hus i <strong>Stavanger</strong>. Her lærte hun seg hvordan<br />
en utlending kunne starte sitt eget<br />
firma.<br />
Magdalena Nicolaysen prøvde seg så<br />
som smykkedesigner, noe hun synes var<br />
svært spennende. Men det norske smykkemarkedet<br />
er mettet, og det er meget<br />
vanskelig å livnære seg i et énmannsfirma<br />
som designer av dyre og eksklusive<br />
smykker.<br />
- Jeg måtte derfor prøve noe annet.<br />
Hele tiden har jeg hatt mange bedriftsideer,<br />
men jeg trengte noen som kunne gi<br />
meg råd. Jeg måtte vite om ideene mine<br />
var gangbare i det norske næringslivet,<br />
forteller hun.<br />
VIKTIG NETTVERK<br />
Magdalena Nicolaysen brukte tid på å<br />
kontakte flere norske firma for å drøfte<br />
muligheten for et samarbeid, blant andre<br />
Kreativt Næringssenter (KN). De var<br />
interessert, og i januar ble aksjeselskapet<br />
KN Job Consulting en realitet.<br />
- Mitt nettverk innen ingeniørmiljø og<br />
byggebransjen sammen med rekrutteringserfaringen<br />
som Kreativt<br />
Næringssenter har, gjør at selskapet i<br />
dag kan tilby tjenester med høy kvalitet<br />
innen bemanningstjenester, i nye lokaler i<br />
Stokkamyrveien på Forus, forteller hun.<br />
I dag arbeider tre personer med rekrut-<br />
tering og bemanning i firmaet.<br />
Nicolaysen er daglig leder. Med sine<br />
fordeler av godt kontaktnett i Polen, både<br />
i ingeniørmiljøer og innen byggevirksomhet,<br />
har interessen for tjenestene vært<br />
økende. Hun ser mulighetene til å ansette<br />
flere personer etter som oppdragene<br />
øker.<br />
- Jeg har meget gode kontakter, og alle<br />
arbeiderne er godkjente og veldig kompetente.<br />
Vi følger lover og regler til punkt og<br />
prikke. Det er slik vi har kontroll og kan<br />
bli best på denne type rekrutteringsvirksomhet,<br />
mener daglig leder Magdalena<br />
Nicolaysen.<br />
I tillegg til å rekruttere og formidle polske<br />
arbeidere til norsk næringsliv, tilbyr<br />
KN Job Consulting også kurs og seminarer<br />
til polakker og andre utlendinger om<br />
Norge, og om hvordan lykkes i det norske<br />
næringslivet.<br />
- Jeg er nå blitt den som går rundt og<br />
forteller andre at de må lære seg norsk,<br />
sier hun.<br />
NYTTIGE MEN DYRKJØPTE ERFA-<br />
RINGER<br />
Hennes egne erfaringer er nyttige, men<br />
nokså dyrekjøpte. Manglende språkkunnskaper<br />
gjør alt veldig vanskelig.<br />
- Det blir til slutt et spørsmål om å<br />
overleve og lykkes, eller å resignere og<br />
falle sammen, mener hun.
I ønsket om å lykkes fant hun den store<br />
motivasjonen, men hun sier selv at hun<br />
har kjempet hardt for å komme dit hun<br />
er.<br />
- Det er ikke så mange store kulturelle<br />
forskjeller mellom Norge og Polen, men<br />
det er de små tingene som kan bli vanskelige.<br />
Mye er likevel annerledes her, og<br />
det er tøft å forandre seg for å bli mer<br />
som en nordmann, synes Nicolaysen.<br />
Språket var den største barrieren, og<br />
hun syntes det var veldig tøft å sette seg<br />
på skolebenken etter mange års universi-<br />
tetsutdannelse for å lære og snakke på<br />
nytt.<br />
- Jeg tror det er mange som mister litt<br />
motet av det. Flere utlendinger som kommer<br />
hit for å jobbe, er høyt utdannet. Men<br />
det betyr lite hvis de ikke mestrer norsk<br />
til fulle, mener hun.<br />
Hun starter derfor i må<strong>ned</strong>sskiftet<br />
april/mai med et tilbud om intensivt<br />
norskkurs - først og fremst rettet mot<br />
polakker, men også andre utlendinger.<br />
- Det viktigste når de lærer seg norsk,<br />
er å bruke språket. De må ut og snakke<br />
norsk - helst med nordmenn. Det er ikke<br />
så lett, men det er slik en lærer, påpeker<br />
Nicolaysen.<br />
I dag sier Magdalena Nicolaysen at<br />
hennes etableringsprosess i Norge er<br />
som en drøm.<br />
- Av og til må jeg klype meg i armen for<br />
å fatte at dette faktisk er meg og mitt liv.<br />
Jeg måtte starte helt på bunnen, men jeg<br />
kom meg oppover til slutt, jubler hun.<br />
Som aktive rådgivere, kompetansepartnere og problemløsere yter vi bistand til våre kunder innenfor alle strategiske og forretningsjuridiske områder. Vår spisskompetanse, sammen med vår<br />
bransjekunnskap og utpregede forretningsforståelse, gjør at vi er et naturlig valg for næringslivet og offentlig virksomhet over hele landet. Firmaet har i dag totalt 130 medarbeidere, hvorav<br />
80 advokater/fullmektiger og rådgivere ved kontorene i Oslo, Trondheim, <strong>Stavanger</strong>, Tromsø og Hammerfest.<br />
VI HAR TREDOBLET VÅR STØRRELSE I STAVANGER OG KAN NÅ<br />
BISTÅ MED SPESIALKOMPETANSE INNENFOR<br />
- Skatt og avgift<br />
- Arbeidsrett<br />
- Fast eiendom og entreprise<br />
- Energi, petroleum og offshore<br />
FRITIDSBOLIG med brygge<br />
Langtidsleie - bedrift (- under bygging - ferdig januar 2008)<br />
8 store leiligheter med brygge leies ut<br />
på åremål. Midt i Rylke-bassenget med<br />
kun 30 minutter å kjøre til <strong>Stavanger</strong>.<br />
<br />
båret varme og separat saunaanlegg (2 stk).<br />
I tillegg har anlegget 6 stk hotellrom.<br />
Totalt 54 senger (65 med hemser)<br />
Fjordbris Hotell,<br />
Østhusvik<br />
på Rennesøy<br />
sjekk prospekt på<br />
www.fjordbris.no<br />
Ring telefon<br />
90 87 67 07<br />
for nærmere<br />
orientering.<br />
- Tvisteløsning og prosess<br />
- Selskapsrett og transaksjoner<br />
- IKT og immaterialrett<br />
- Børs og verdipapirrett<br />
- Insolvens og restrukturering<br />
- EU, konkurranse og markedsrett<br />
- Personvern<br />
- Bank og finansiering<br />
<strong>Stavanger</strong> - Oslo - Trondheim - Tromsø - Hammerfest<br />
www.steenstrup.no<br />
Tlf. 51 51 00 70<br />
Totalentreprenør:
<strong>Stavanger</strong> – Verden<br />
nå fi re ganger daglig<br />
Amsterdam fra 1710,- tur/retur<br />
23. april er det premiere for KLMs<br />
fjerde daglige avgang fra <strong>Stavanger</strong> til<br />
Amsterdam. La ikke forretninger vente,<br />
utsett ikke viktige beslutninger! KLM gir<br />
sine forretningsreisende større muligheter<br />
over hele verden, ganget med fi re!<br />
Prisene gjelder kun tur/retur reiser fra <strong>Stavanger</strong> og inkluderer serviceavgiften ved kjøp på internett. Skatter og fl yplassavgifter kan variere avhengig av valutakursene.
Betalingsterminal via internett<br />
Med betalingsterminal som kommuniserer via internett<br />
slipper du tellerskritt og oppstart for hver transaksjon.<br />
Ved kjøp slipper du dessuten må<strong>ned</strong>sleie for terminalen!<br />
LAN vpn - i5100<br />
Nå kr. 8.300,- eks.mva<br />
Kan integreres mot kassesystem.<br />
Har du noe å vise frem, har vi resten. Belysning, mobillader, teip, 12 meter under taket,<br />
oppfi nnsomhet, rød løper, storskjerm, noen som vasker, tolkebokser og fremdriftsplan.<br />
Du har én person å forholde deg til og vi har mer enn 25 års erfaring som teknisk arrangør.<br />
Ingen utstillinger er like - men alle er like viktige.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Konsulentavdeling: Klubbgt 6<br />
Bredbåndsbutikk: Østervåg 47<br />
Tlf. 51 53 20 53 - www.hesbynett.no<br />
<br />
www.stavanger-forum.no<br />
AL-DENTE.NO foto: S. Sigbjørnsen
Pål Jacob Jacobsen<br />
<strong>Stavanger</strong>-<strong>regionen</strong>s Europakontor<br />
pal@onemarket.be<br />
www.one-market.org<br />
Presidenten Jose Manuel Barroso i Europakommisjonen gir ros<br />
til næringslivet. På et seminar i Brussel 26. mars fortalte han om<br />
arbeidet med å skape enighet om en sterk energi- og klimaplan<br />
for EU. Fra starten var det nemlig bare ett av 27 land som ville ha<br />
bindende regler for CO2-utslipp. Da tok industrien initiativet – til<br />
stor glede og forundring for miljøbevegelsen – og stilte krav på<br />
bindende krav for å kunne tilpasse sine investeringer.<br />
EUs indre marked (1993) ble også gjennomført uten dramatikk<br />
– med flertallsbeslutninger og bindende lovgivning.<br />
Det verste for industrien er EU-mål som ikke er bindende. Et<br />
godt eksempel på dette er Lisboaprosessen fra 2000. Gjennom<br />
denne skulle EU bli verdens mest konkurransekraftige kunnskapsøkonomi<br />
i 2010. Ambitiøst og uten bindende krav, og egentlig<br />
helt umulig å få til. Med nordiske land som drivkraft skulle<br />
dette gjennomføres ved hjelp av benchmarking og ”name and<br />
shame” politikk. Benchmarkingen gikk på parametere som bruk<br />
NYTT FRA BRUSSEL 44–45<br />
Europeisk industri er trøtte av<br />
benchmarkingpolitikk<br />
EUs næringsliv vil gjerne ha regler og krav så lenge de er langsiktige<br />
og bindende, slik at man kan planlegge deretter.<br />
<br />
<br />
<br />
av mobil, satsing på forskning og antall kvinner i arbeid. Sikre vinnerkort<br />
for svensker, dansker og finner. Det var derfor ikke rart<br />
at de andre raskt gikk lei.<br />
Suksessen fra energi- og klimaplanen gir nå EU blod på tann,<br />
og nå skal også innovasjonspolitikken få bindende krav. Dette er i<br />
hvertfall ambisjonen til president Barroso, som etter energiplanen<br />
og 50-årsjubileet står sterkere politisk enn på lenge.<br />
Dansk næringsliv jublet høyt da de nye kravene ble bindende.<br />
Næringslivet i <strong>Stavanger</strong>-<strong>regionen</strong> bør følge eksempelet, og<br />
kaste seg over utfordringene som følger av nye krav. Kjempe for<br />
bindende krav, og kaste seg over utfordingene som følger om<br />
Norge også setter seg langsiktig og bindende mål.<br />
Med bindende regler gjelder det å være først på banen med<br />
innovasjoner. Myk benchmarking skaper lite handlingsvilje og<br />
stor usikkerhet.
5 PROFFE FOTOGRAFER<br />
Våre fotografer har fleksibilitet og erfaring til å løse alle typer fotooppdrag, enten<br />
i vårt studio, hos kunde eller på location. Digital bildebehandling og kvalitetssikring<br />
er også en viktig del av et fotooppdrag. Kontakt oss for en uforpliktende bildeprat.<br />
Tlf. 51 84 92 30<br />
Kvitsøygt. 91, 4014 <strong>Stavanger</strong>, post@bitmap.no, www.bitmap.no<br />
REKLAMEFOTO SCANNING DIGITAL UTSKRIFT MESSEDEKOR BILDEDATABASE<br />
BITMAP 1
Foto: GettyImages<br />
Share Benefi ts<br />
SHAREcat er en unik, web-basert samhandlingsløsning som<br />
inkluderer produsentdokumentasjon og besørger teknisk<br />
informasjon til prosjekter, modifi kasjoner, drift og vedlikehold.<br />
Les mer på www.sharecat.com<br />
Webløsninger - Internett-tjenester - Datakommunikasjon - Utstyr og drift - Datasikkerhet - CRM<br />
2.000 bedriftskunder i Rogaland<br />
Med over 70 ansatte og hovedkontor på Forus jobber vi med:<br />
Webløsninger<br />
Datakommunikasjon<br />
Datasikkerhet<br />
Hosting<br />
Bredbånd for bedrift<br />
Utstyr og drift<br />
Blant våre mange kunder finner man Total, Helse Øst, Oljedirektoratet,<br />
Jærradioen , Bavaria, Technor, <strong>Stavanger</strong> Parkering og West office.<br />
Ta kontakt og hør hva vi kan gjøre for din bedrift.<br />
Tlf: 51 95 80 00 eller sjekk våre hjemmesider: www.netpower.no<br />
Ventelo <strong>Stavanger</strong><br />
Fabrikkveien 24<br />
4033 <strong>Stavanger</strong><br />
Tlf: 51 81 62 62
INNSIKT OG UTSYN<br />
Lyrikk og fysikk<br />
- Forlaget gjorde et nummer ut av at du<br />
er utdannet i teoretisk fysikk, har en<br />
doktograd i biologisk nettverksmodellering<br />
og skriver dikt. Hvorfor synes vi den<br />
kombinasjonen er så spennende? – Jeg<br />
hører dette ofte.Kanskje er det bare en<br />
statistisk observasjon at så få naturvitere<br />
skriver? Som naturviter har man<br />
dessuten meldt sin interesse for et felt<br />
som har en mer begrenset innfallsvinkel<br />
på mennesker og naturen enn for<br />
eksempel lyrikken.<br />
Poetdebutant Geir Halnes til<br />
Morgenbladet 30. mars.<br />
Hva med innbyggerne?<br />
Byutvikling er ingen enkelt sak. Vi må ta<br />
hensyn til det politiske flertallet, utbyggerne<br />
og hva som er mulig. I tillegg må<br />
vi forholde oss til områdets historie.<br />
Greta Bryne, leder av Kommunalstyret<br />
for byutvikling i <strong>Stavanger</strong>, til SA 27.<br />
mars 2007<br />
Demokratisk underskudd i politikken?<br />
De som viser til at antallet personer<br />
som deltar i kirkelivet er for lavt, bør<br />
tenke på hvor mange som deltar i de<br />
politiske partiene. Det er neimen ikke<br />
mange som er med å velge ut kandidater<br />
til kommunestyrer og storting. Det er<br />
egentlig snakk om en håndfull personer.<br />
Stortingspresident Thorbjørn Jagland til<br />
Dagbladet 25. mars 2007.<br />
”Tillit bygges<br />
mellom<br />
mennesker –<br />
og kan ikke<br />
kontraktfestes”<br />
Bjørn Helliesen [Advokat]<br />
Kultureksport til Kina<br />
Norske Kunstforeninger sender en<br />
delegasjon fra Norge som en del av et<br />
større utviklingsprosjekt. Ett av målene<br />
er å etablere publikumsstyrte kunstforeninger<br />
i kinesiske regioner.<br />
SA 27. mars 2007 i forbindelse med presentasjon<br />
av <strong>Stavanger</strong> Kunstforenings<br />
nye intendant.<br />
Mateksport til Kina<br />
Sjømat er blant Norges viktigste<br />
eksportvarer til Kina, og det eksporteres<br />
årlig norsk sjømat til Kina for over 1<br />
milliard kroner. - Norsk laks har blitt et<br />
kvalitetsbegrep i Kina. De som vil ha<br />
kvalitet, etterspør laks fra Norge, sier<br />
statsråd Andersen.<br />
Pressmelding fra Fiskeri- og<br />
Kystdepartementet 28. mars 2007<br />
Hva kan det komme av?<br />
Det viser seg i praksis at ein kan få gjort<br />
like mykje på ei veke ved småsjukehus<br />
som ein gjer i løpet av ein heil månad<br />
ved dei store sjukehusa.<br />
Urolog Tørres Østrem, bosatt på<br />
Karmøy, opererer i Sauda og Egersund,<br />
SA 28. mars 2007<br />
Ja til hjerneflukt i helsesektoren<br />
Utviklingsminister Erik Solheim har takket<br />
ja til å delta i en internasjonal høynivågruppe,<br />
knyttet til Verdens<br />
Helseorganisasjon, som skal diskutere<br />
utfordringene rundt internasjonal<br />
migrasjon av helsearbeidere.<br />
Pressemelding fra UD 28. mars 2007<br />
Godt nytt om klima<br />
Kan lagring av CO2 bli et viktig bidrag til<br />
å løse verdens klimaproblem? FNs klimapanel<br />
(IPCC) har vurdert saken, og<br />
mener slik lagring kan komme til å<br />
utgjøre opptil halvparten av utslippskuttene<br />
i århundret som kommer.<br />
www.cicero.uio.no<br />
Klar tale fra Lund<br />
- I et mellomlangt og langt perspektiv<br />
må Statoil og Hydro posisjonere seg<br />
mer kraftfullt innenfor fornybar energi.<br />
Vil man være en langsiktig spiller<br />
innenfor energifeltet, tror jeg man også<br />
må avklare hvilken posisjon man ønsker<br />
å ta innenfor fornybar energi. Men i<br />
overskuelig fremtid er olje og gass den<br />
helt dominerende virksomheten i dette<br />
selskapet.<br />
Konsernsjef Helge Lund til Aftenposten<br />
3. april 2007<br />
Noe nytt under solen?<br />
Mange elevar i ungdomsskulen føler at<br />
dei mislukkast og at skulen ikkje verdsett<br />
det dei kan, meiner universitetslektor<br />
Elin Thuen ved Senter for åtferdsforsking<br />
ved Universitetet i <strong>Stavanger</strong>. -<br />
Etter kvart som elevane blir eldre, blir<br />
det større avstand mellom skulens innhald<br />
og elevane sine eigne liv og interesser,<br />
seier ho.<br />
Forskning.no<br />
Om å klippe snakketøyet<br />
Programmet var vellykket først og<br />
fremst på grunn av at gjestene var gode<br />
leverandører. Vi kan ikke "skrive opp" et<br />
intervjuobjekt, slik man kan i en avis. De<br />
må kunne bruke snakketøyet slik at<br />
andre får lyst til å høre hva de har å si.<br />
Klipper Leif Åge Reme, NRK, om Først<br />
& Sist til Morgenbladet 30. mars 2007<br />
Observans<br />
For å lære folks virkelige meninger å<br />
kjenne, skal en legge mer merke til hva<br />
de gjør enn hva de sier.<br />
Renatus Descartes, 1596-1650, fransk<br />
filosof og matematiker<br />
Endringsprosesser preger i stigende grad både enkeltmennesker<br />
og virksomheter. Når vi har fått ord på oss til å være nytenkende og<br />
annerledes i advokatbransjen, er det blant annet fordi vi har arbeidet<br />
tett med våre kunder og forbindelser. Vi er vant til utfordringer innen<br />
arbeidsforhold, selskap, skatt og kontrakter.<br />
Advokatfirma Helliesen_Kvernberg AS.<br />
Telefon 51 84 12 20 www.lawyer.no<br />
HELLIESEN_KVERNBERG<br />
ENGASJERTE_MENNESKER<br />
Foto: Tom Haga
KOMMUNIKATØREN 48–49<br />
”Ej he’ sjøl haurt de’, so de’ e’ heilt sikkert!” Det var min sunnmørske stefar<br />
som gjerne uttrykte seg slik når han skulle forsikre om at opplysningane<br />
han hadde var rette. Det betydde at han hadde late seg informere av<br />
pålitelege folk.<br />
I min barndommelege oppvekst på<br />
Vestlandet (Rogaland, Hordaland, Møre<br />
og Romsdal) var det få vaksne menneske<br />
eg kjente som skreiv og las noko særleg.<br />
Dei tala derimot mykje saman.<br />
Handelsmenn, forretningsfolk, bønder,<br />
fiskarar, leiarar av familiefirma – dei leit i<br />
stor utstrekning på den nære, munnlege<br />
kontakten. Så klarte då mange av desse<br />
heller ikkje omstillinga til eit samfunn<br />
med høgare takt, raskare omsetting og<br />
konstante endringar.<br />
Etter kvart er det blitt nærmast umogleg<br />
å leve utan støtte i skriftbruk. Om ein<br />
så er ekspeditør på ein bensinstasjon, er<br />
det mange ulike slag skrive- og leseoperasjonar<br />
kvar dag å halde orden på, og<br />
over alt må meldingar skrivast eller informasjon<br />
plottast inn, helst på korrekt og<br />
føreskriven måte, elles går systema i stå.<br />
Til dels har vi fått heilt nye skilje mellom<br />
folk, ut frå koss dei taklar tekstbruken,<br />
men det har òg skapt heilt nye mulegheiter.<br />
Ein lærar på ein vidaregåande skule<br />
fortalde meg at bruken av elektroniske<br />
læringsprogram med opplegg for prosjektstyring,<br />
heilt endra åtferda til ein del<br />
av gutane på yrkesfagleg studieretning.<br />
Frå å ha bestemt seg for at dei korkje<br />
kunne lese eller skrive, laga dei no prosjekt<br />
med planteikningar og modellar og<br />
utrekningar og skildringar etter alle kunstens<br />
reglar, dei rekna det ikkje som<br />
arbeid ein gong, men vart heilt oppslukt.<br />
Bjørn Kvalsvik Nicolaysen<br />
Bjørn Kvalsvik Nicolaysen har arbeidd ved Universitetet i Bergen og Université March<br />
Bloch i Strasbourg. Han arbeidde 1996-98 med kunst- og kulturfomidling ved HiS og har<br />
vore professor i lesevitskap ved Universitetet i <strong>Stavanger</strong> (tidl. HiS) sidan 2002. M.a. leiar<br />
for mastergradsprogrammet i lesevitskap og Literacy Studies.<br />
Arbeidslivets tekstar<br />
Ei frigjerande oppleving, tydelegvis.<br />
Vi har enno ikkje mykje norsk forsking<br />
på skriftbruken i arbeidslivet, diverre,<br />
men det er eit ganske stort tema i<br />
Sverige. Der er det fleire sentrale miljø, i<br />
Gøteborg, Uppsala og Stockholm særleg,<br />
som granskar ”brukstekstar” i arbeidslivet<br />
– protokollar, møtereferat, rapportar,<br />
pressemeldingar, internblad, medlemsblad<br />
(for alt frå kunstforeiningar til vedtaksførelegg,<br />
underlagsdokument, vedtaksdokument,<br />
kontraktsførearbeid, plandokument,<br />
arbeidsteikningar, instruksjonsbøker,<br />
instruksar, regelverk, brev,<br />
fylgjesetlar, e-post, internettbruk, elektroniske<br />
arkiv og så bortetter und so weiter.<br />
Folk er konstant omgjevne av noko<br />
Anna-Malin Karlsson i Stockholm gjerne<br />
kallar ”skrifthändelser”, vi ser, får opplese<br />
eller blir presentert for materiale der<br />
det førekjem skrift, i eininga.<br />
Kanskje ikkje svært overraskande, men<br />
heilt eintydig er svenskane komne til at<br />
nesten alle yrkesaktive brukar skrift ikkje<br />
berre meir, men langt meir enn for ti år<br />
sidan, i same eller eit liknande yrke. Og<br />
det gjeld ikkje berre funksjonær-yrke,<br />
ingeniørar, lærarar og forretningsfolk,<br />
men nær sagt absolutt alle yrke:<br />
Betongarbeidarar, snikkarar, bakarar,<br />
butikkbetjening, sjukepleiarar, langtransportsjåførar,<br />
bilmekanikarar. På god<br />
gammal svensk manér har ein del av<br />
desse undersøkingane ført til nye opplegg<br />
for meir samfunnsingeniørkunst i<br />
Folkhemmet: Såleis er det komme krav<br />
frå fleire fagforeiningar om betre ergonomiske<br />
skriveplassar og –utstyr for langtransportsjåførar,<br />
truckførarar, politifolk,<br />
parkvakter, reinhaldsarbeidarar (alt ved<br />
kjeldesorteringa blir det meir skrivearbeid).<br />
I prosjektet ”Skriftbruk i arbetslivet”<br />
har Anna-Malin Karlsson og andre registrert<br />
skriftprodukt og ”skrifthendingar”<br />
mellom bygningsarbeidarar, og er komne<br />
til at behova for bruken av skrift, og krava<br />
til tekstkompetanse, no spelar ei fundamental<br />
rolle for sjølve arbeidsordenen og<br />
opplegget av arbeidskvardagen, spesielt<br />
då evna til å samarbeide om planlegging<br />
og gjennomføring av prosjekt. Ikkje alle<br />
arbeidsgjevarar er godt nok merksame på<br />
dette, og kan dermed oppleve vanskar<br />
med å få arbeidsteama til å fungere godt,<br />
og å halde fristane for gjennomføringa av<br />
oppdraga/oppgåvene. Normalt vil det i<br />
denne nye økonomien, der språkkunnskapar<br />
i morsmål, engelsk og kanskje jamvel<br />
også fleire språk, ofte vere naudsynt for<br />
dei ansvarlege å gjere undersøkingar av<br />
korleis utøvarane av oppgåvene (arbeidarane,<br />
funksjonærane osb.) opplever sin<br />
eigen kompetanse, kvar den eventuelt<br />
kjem til kort og kva folk meiner det er<br />
gode til. – Partane i arbeidslivet i Noreg<br />
burde nok hjelpe til med å få gjennomført<br />
tilsvarande undersøkingar, det kan godt<br />
vere dei kan fortelje litt av kvart overraskande<br />
– og nyttig.
NYTT OM NAVN<br />
Hege Dyrhaug<br />
Moe<br />
Prosjektmedarbeider<br />
Kulturkompaniet<br />
Ny i Kulturkompaniet<br />
Hege Dyrhaug Moe er<br />
ansatt i<br />
Kulturkompaniet i fast<br />
stilling fra mai 2007.<br />
Hun har i en periode<br />
vikariert som trådtrek-<br />
ker, og vil i framtiden arbeide som prosjektmedarbeider i selskapet.<br />
Hege kommer opprinnelig fra Oslo og har en variert bakgrunn<br />
innen kultur og media. Blant annet har hun jobbet i NRK,<br />
AS Videomaker og for Petter Sandberg i Oslo-selskapet Gyro AS.<br />
I 2005 sluttet hun i jobben som kulturhusleder og kinosjef i Åmot<br />
kommune i Hedmark og flyttet til Sandnes. Hege er utdannet<br />
filmviter og tv-journalist, og har også erfaring fra TV Vest hvor hun<br />
har vært nyhetsreporter.<br />
Jostein Mæland<br />
Regionbanksjef<br />
DnB NOR<br />
Rogaland, Aust<br />
Agder og Vest<br />
Agder<br />
Ny regionbanksjef<br />
Jostein Mæland (46)<br />
er ansatt som DnB<br />
NOR’s Regionbanksjef<br />
for fylkene Vest<br />
Agder, Aust Agder og<br />
Rogaland, Han er utdannet<br />
siviløkonom<br />
og startet i DnB NOR konsernet i 1984 som markedssjef. Han<br />
har innehatt flere ledende stillinger innenfor ulike forretningsområder.<br />
Jostein Mæland er født og oppvokst på Tau og er nå<br />
bosatt i Sandnes.<br />
Jan S. Grimstad<br />
Direktør<br />
Partnersalg<br />
ErgoGroup<br />
Milfrid<br />
Håvardsholm<br />
Markedssjef<br />
ErgoGroup<br />
Ny regionbanksjef<br />
Jan S. Grimstad (49)<br />
er ansatt som<br />
Direktør Partnersalg.<br />
Han vil lede Ergo-<br />
Groups satsing på tjenestesalg<br />
med basis i<br />
IBM-relaterte løs-<br />
ninger. Grimstad har gjennom en årrekke hatt flere lederstillinger<br />
i IT-bransjen. Han har de siste seks årene hatt ulike<br />
funksjoner i Allianse, nå ErgoGroup, og har forut for dette hatt<br />
lederroller i Informatikk-nett, Esselte Office, Kontorutvikling<br />
og Emma Micro.<br />
Ny markedssjef<br />
Som markedssjef vil<br />
Milfrid Håvardsholm<br />
ha ansvaret for å<br />
implementere Ergo-<br />
Groups merkevarestrategi<br />
i forretningsområdeSMB-løsnin-<br />
ger, for planlegging og gjennomføring av kunderettede salgsog<br />
markedsaktiviteter, og for ulike kampanjer. Håvardsholm<br />
har de siste åtte årene vært ansvarlig for Allianses profil- og<br />
merkevarebygging og kundearrangement. Hun har tidligere<br />
erfaring som senior grafisk designer i Conoco Norge, nå<br />
ConocoPhillips, og som selvstendig konsulent.<br />
Jasmina Tvedt<br />
Trådtrekker<br />
Kulturkompaniet<br />
Torunn Usken<br />
og Oddvar<br />
Bakken<br />
REstart NLP<br />
Partner AS<br />
Ellen<br />
Gundersen<br />
Husebø<br />
Sales Executive<br />
ErgoGroup<br />
Ny i Kulturkompaniet<br />
Jasmina Tvedt begynte i<br />
Kulturkompaniet i mars<br />
2007. Hun kommer fra<br />
Kongeparken hvor hun<br />
de siste fem årene jobbet<br />
som salgs- og eventansvarlig.<br />
Hun har tidli-<br />
gere bred erfaring fra Statoil hvor hun blant annet jobbet med tilrettelegging<br />
og gjennomføring av større arrangement. Jasmina<br />
har vært engasjert i forskjellige kulturarrangement bl.a.<br />
Pasjonsspillene i Domkirken, Hafrsfjordspillene, <strong>Stavanger</strong> 2000<br />
og Kapittel 98. I Kulturkompaniet skal hun jobbe med salg, produktutvikling<br />
og gjennomføring av ulike prosjekt.<br />
Nytt firma<br />
Torunn Usken og<br />
Oddvar Bakken<br />
har startet firmaet<br />
REstart<br />
NLP Partner AS<br />
der de tilbyr utdanninger,<br />
kurs<br />
og coaching. De jobber med basis i NLP og Enneagrammet og<br />
tilbudene baserer seg på å støtte mennesker og virksomheter<br />
i å forbedre sine prestasjoner. Begge har utdanning som HR<br />
Coach og NLP & Enneagramtrener fra Makani Holistic NLP<br />
Academy.<br />
Torunn har mange års erfaring fra forsikringsbransjen, hvor<br />
hun har jobbet tett opp mot ledere og selgere og ut mot<br />
næringslivet. Oddvar har erfaring fra bank og forsikring hvor<br />
han har jobbet som selger og leder. Han har erfaring fra konsulentvirksomhet<br />
som utviklingskonsulent med vekt på lederog<br />
virksomhetsutvikling. Han har også jobbet med rekruttering<br />
og styrearbeid.<br />
Ny Sales Executive<br />
Ellen Gundersen<br />
Husebø (39) er ansatt<br />
som Sales Executive<br />
utsourcingstjenester.<br />
Husebø er i teamet<br />
som vil ha ansvar for<br />
ErgoGroups satsing<br />
på IBM-løsninger og partnerskapet med Lawson, med fokus på<br />
drifts- og løsnings-leveranser på Lawson M3 (Movex) ERPplattform.<br />
Hun har de siste fem årene vært Key Account<br />
Manager innen IT-drift hos Allianse, nå ErgoGroup. Hun har<br />
tidligere arbeidet som konsulent/prosjektleder og selger i Song<br />
Networks, nå TDC Song. Hun har også erfaring innen produksjon<br />
og logistikk hos Lærdal Medical. Ellen er utdannet fra<br />
DPH, Høgskolen i Agder og BI.
David Ottesen<br />
STYRELEDERS SPALTE 50–51<br />
Eksport og internsjonalisering<br />
Først må jeg få lov å takke valgkomiteen og generalforsamlingen<br />
som har gitt meg fornyet tillit og bedt meg fortsette<br />
som styreleder i <strong>Næringsforeningen</strong>. Jeg ser frem til<br />
det videre arbeidet og kan love at jeg vil bidra som best jeg<br />
kan for å videreføre det flotte arbeidet som gjøres i foreningen.<br />
La meg samtidig benytte anledningen til å takke Sigrun<br />
Sagedahl og Jan Sivertsen som begge forlot styret ved<br />
denne korsvei etter fire aktive år. Deres innsats som styremedlemmer<br />
har bidratt til at vi er kommet så langt som vi<br />
er i dag, og det gleder meg at de ikke forlater foreningen<br />
helt, men fortsetter i kontrollkomiteen.<br />
Det er også en glede å ønske velkommen det nyvalgte<br />
styret med to nye medlemmer: Dag Halvorsen fra Sig.<br />
Halvorsen på Sandnes og Therese Log Bergjord fra<br />
Skretting AS. Vi har fått et solid sammensatt styre som<br />
borger for engasjement og initiativ fra hele foreningens<br />
<strong>ned</strong>slagsfelt.<br />
EKSPORT OG INTERNASJONALISERING<br />
Tema for denne utgaven av Rosenkilden er Eksport og<br />
Internasjonalisering, to sider av samme sak, skulle man<br />
tro. Her har vi likevel store områder vi kan jobbe bedre<br />
med. Eksport burde være synonymt med internasjonalisering,<br />
men vi har dessverre utallige eksempler på at så ikke<br />
er tilfellet. Denne utgaven viser heldigvis også eksempler<br />
på bedrifter som klart har forstått at skal man virkelig lykkes<br />
på eksportmarkedet, må man sette seg grundig inn i<br />
de markedene man er opptatt av å penetrere. Man må ta<br />
inn over seg markedets egenart, politisk så vel som kommersielt.<br />
Dette er ressurskrevende men også veldig spennende<br />
og gir store muligheter. Man må ”ha stå på-vilje”,<br />
Rosenkilden distribueres til private og offentlige<br />
virksomheter på Jæren og i Ryfylke.<br />
Priser 2007: (størrelser angitt med BxH)<br />
Helside: (utfallende) 210x297 mm, 186x270 Kr. 17.850.-<br />
Halvside: 186x134 mm (ligg.) Kr. 10.500.-<br />
Kvartside: 186x65 mm (ligg) Kr. 5.750.-<br />
samt evne og ressurser til å tenke langsiktig. Global merkevarebygging<br />
og profilering er ikke gjort over natten. Men<br />
ikke tro at du kan klare deg uten en klar profil.<br />
Et annet tema som også handler om internasjonalisering<br />
er perspektivet SSB tegnet i <strong>Stavanger</strong> Aftenblad lørdag 14.<br />
april. Under overskriften ”Norge kan ha to millioner innvandrere<br />
i 2060” ble forsjellige scenarier beskrevet, og der<br />
det mest dramatiske ledet til tallene i overskriften.<br />
Hypotesene som det her bygges på, handler mye om vårt<br />
fremtidige arbeidskraftbehov. Og det er her internasjonalisering<br />
med et annet fortegn kommer inn. Når vi i fremtiden<br />
har et stort behov for arbeidsinnvandring grunnet aldersammensetning<br />
og levealder, så er vi ikke alene om dette.<br />
Store deler av den industrialiserte verden har de samme<br />
behovene. Da blir det store spørsmålet, som jeg har vært<br />
inne på før i denne spalten: - Hvordan i all verden kan vi tro<br />
at disse menneskene vi så sårt trenger, ønsker å komme til<br />
oss her oppe i det kalde nord?<br />
Satt litt på spissen, men faktum er at vi må begynne å ta<br />
behovet for arbeidsinnvandring på alvor, og finne ut hvordan<br />
vi kan vinne i konkurranse med andre land som<br />
befinner seg i samme situasjon.<br />
Det kan jo tenkes at den pågående annonsekampajne for<br />
å trekke andre nordmenn til vår region bør få et mye større<br />
<strong>ned</strong>slagsfelt!<br />
Vi må med andre ord bli flinkere og mer aktive på den<br />
internasjonale arena. Da vil vi trekke til oss flere flinke folk.<br />
Innstikk: pris etter avtale. Fem prosent rabatt for medlemmer.<br />
For mer informasjon kontakt:<br />
Helge Gunnar Nesse på telefon: 51 51 08 85 eller e-post:<br />
nesse@stavanger-chamber.no.<br />
Frist for innlevering av materiell for neste nummer er 10. mai.<br />
Trykk: Kai Hansen Trykkeri AS
Et annerledes tilbud til ditt arrangement<br />
i av byen<br />
B-blad<br />
Returadresse: <strong>Næringsforeningen</strong> i <strong>Stavanger</strong>-<strong>regionen</strong><br />
Postboks 182, 4001 <strong>Stavanger</strong><br />
www.stavanger-chamber.no<br />
Rosenkildehuset<br />
STEDET FOR JUBILEER, BRYLLUP, KONFIRMASJONER OG ANDRE STORE BEGIVENHETER