Inkluderende spesialundervisning? - LP-modellen
Inkluderende spesialundervisning? - LP-modellen
Inkluderende spesialundervisning? - LP-modellen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
fikk, jo lavere sannsynlighet hadde de for å oppnå studie- eller yrkeskompetanse, altså en<br />
negativ effekt av økt volum på hjelp og støtte, alt annet likt. Videre viste undersøkelsen at det<br />
ikke hadde signifikant effekt på kompetanseoppnåelsen om elever med tilhørighet til ordinære<br />
klasser fikk <strong>spesialundervisning</strong> i eller utenfor klassen. Elever med sosiale vansker og<br />
generelle og/eller sammensatte lærevansker, oppnådde studie- eller yrkeskompetanse i lavere<br />
grad enn elever med andre vansker, alt annet likt.<br />
Prosjektet identifiserte også forhold med positiv effekt på kompetanseoppnåelse. Jo bedre<br />
elevene trivdes, jo bedre grunnskolekarakterer de hadde og når de bodde sammen med både<br />
mor og far, jo større var sjansen for å oppnå studie- eller yrkeskompetanse, under betingelsen<br />
alt annet likt.<br />
Hensikten med <strong>spesialundervisning</strong> er at skolen skal gi noe ekstra til unge som har et<br />
vanskeligere utgangspunkt enn de fleste; man bruker ressursulikhet for å oppnå resultatlikhet,<br />
forstått som at de som får <strong>spesialundervisning</strong> skal nå lenger enn de ellers ville gjort.<br />
Hovedkonklusjonen i Markussens studie, var at disse spesialpedagogiske virkemidlene ikke<br />
virket etter hensikten, men at det i stedet var forhold knyttet til elevene da de begynte i<br />
videregående, dvs. grunnskolekarakter, hjemmesituasjon og vanske/diagnose, som hadde<br />
sterkest effekt på kompetanseoppnåelsen.<br />
Møreforskning gjennomførte også en undersøkelse av <strong>spesialundervisning</strong> i videregående<br />
opplæring i forbindelse med innføringen av Reform 94. Når det gjaldt organisering,<br />
konkluderte Møreforskning slik: ”Om målet er å få flest mogleg gjennom vidaregåande<br />
opplæring på normert tid, då bør særvilkårselevane få tilrettelegginga innanfor ordinærklasse.<br />
(…) Men er målet å hindre fråfall, altså å halde flest mogleg i opplæring, då bør dei aller<br />
fleste særvilkårselevane få tilrettelegging i spesialklasser og smågrupper” (Myklebust<br />
1999:178).<br />
Kvalsund og Myklebust (1998) konkluderer også at ulike differensieringsstrategier langt på<br />
vei er tilpasset de ordinære elevene. Undervisningen rettes mot klassen som kollektiv og når<br />
elever med <strong>spesialundervisning</strong> ikke klarer å henge med, er løsningen støttetimer utenfor<br />
klassen. Forfatterne omtaler dette som et differensieringsregime dypt forankret i skolen som<br />
organisasjon, og det fungerer som en utestenging fra kvalifiserende innhold i opplæringen.<br />
31