Last ned som .pdf - Flyktninghjelpen
Last ned som .pdf - Flyktninghjelpen
Last ned som .pdf - Flyktninghjelpen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
13 cubanske båtflyktninger ute av kurs blir plukket opp av det norske skipet Berge Danuta midt ute i Mexicco-gulfen.<br />
«bare» er på jakt etter en bedre fremtid.<br />
USA og det viktige transittlandet, Mexico, har i tillegg sterkt fokus<br />
på å hindre ulovlige grensepasseringer og stoppe kriminalitet.<br />
Konsekvensen er at personer med krav på beskyttelse ikke får<br />
mulighet til å søke asyl i disse landene, eller at asylsøknaden avvises<br />
uten at vedkommendes individuelle situasjon er vurdert.<br />
Narkotikatrafikken er en viktig medvirkende årsak til destabilisering<br />
av stater i Latin-Amerika. I Colombia er både geriljaen og<br />
paramilitære grupper dypt involvert i narkotikatrafikken fra Latin-<br />
Amerika til USA og Europa. Inntektene brukes blant annet til å<br />
finansiere den væp<strong>ned</strong>e kampen. Flere tusen personer i Mexico ble<br />
fordrevet fra sine hjem på grunn av narkotikarelatert vold i løpet<br />
av 2009, ifølge <strong>Flyktninghjelpen</strong>s Senter for internt fordrevne i<br />
Genève (IDMC). I juni gjennomførte et meksikansk narkotikakartell<br />
koordinerte angrep på politistasjoner og politifolk i flere byer<br />
i delstaten Michoacan. Tidligere i 2009 ble åtte ordførere og en<br />
rekke offentlige ansatte i delstaten arrestert mistenkt for å samarbeide<br />
med narkotikabanden.<br />
Narkotikahandelen bidrar også til den høye kriminaliteten i<br />
transitt- og grenseområder mellom Nord- og Sør-Amerika. I disse<br />
områdene tilbyr menneskesmuglere sine tjenester, folk verves til<br />
svart arbeid og kvinner og barn rekrutteres og kidnappes til prostitusjon.<br />
Slike forhold preger både Mexicos sørlige og nordlige<br />
grense.<br />
Asyl I AMERIKA I 2009 var både USA og Canada blant de tre største<br />
mottakerne av asylsøkere i den industrialiserte verden. USA mottok<br />
49 000 asylsøknader. I Canada var tallet 33 000. De tre største<br />
asylgruppene til USA i 2009 var kinesere, meksikanere og salvadorere.<br />
Canada tok imot flest søkere fra Mexico, Ungarn (romfolk)<br />
og Colombia. UNHCR melder at latinamerikanske land mottar en<br />
økende andel asylsøkere og migranter fra Afrika og Midtøsten.<br />
Mange ønsker primært å komme til USA, men en del ender opp<br />
med å søke asyl i et latinamerikansk land.<br />
USAs forrige president, George Bush, fikk kritikk for å la nasjonal<br />
sikkerhet og immigrasjonskontroll stå i fokus for politikken<br />
RRR<br />
også på asyl- og flyktningfeltet. I 2009, da Barak Obama overtok<br />
presidentembetet, håpet mange på en ny politisk kurs. Obamaadministrasjonen<br />
har varslet enkelte endringer, men ved inngangen<br />
til 2010 var det gjennomført få konkrete tiltak.<br />
polItIKK og ØKonoMI Obamas inntreden i Det hvite hus vakte også<br />
håp om at USA i større grad ville vektlegge politiske, fremfor militære,<br />
løsninger på konflikten i Colombia. Så langt har president<br />
Obama viet Latin-Amerika liten oppmerk<strong>som</strong>het, og det er ikke<br />
foretatt noen tydelige omlegginger av politikken.<br />
Valget av den venstreorienterte Hugo Chavez til president i<br />
Venezuela i 1998 var starten på en ny politisk utvikling i Latin-<br />
Amerika. I 2006 vant venstreorienterte partier valgene i Ecuador<br />
og Bolivia, og i mars 2009 fikk også El Salvador en venstre regjering<br />
etter 20 år med høyrestyre. De venstreorienterte regjeringene har<br />
gjennomført sosiale reformer og vært kritiske til USAs dominans<br />
på kontinentet. På den andre enden av den politiske skalaen står<br />
regjeringene i Peru og Colombia <strong>som</strong> er nære allierte av USA. I juni<br />
2009 ble presidenten i Honduras avsatt i et militærkupp. Bakgrunnen<br />
for kuppet var delvis at presidenten hadde samarbeidet med<br />
Venezuela, og at han hadde gjennomført sosiale reformer. De<br />
ideologiske skillene skaper motsetninger mellom landene, men<br />
truer i liten grad freden i regionen.<br />
Indikasjonene på hvordan fattigdomssituasjonen vil utvikle seg<br />
i Latin-Amerika er tvetydig og varierer mellom landene. Finanskrisen<br />
rammet Latin-Amerika hardt i slutten av 2008 og første halvdel<br />
av 2009. Pengestrømmen hjem fra latinamerikanere <strong>som</strong> jobbet<br />
i andre deler av verden, falt i 2009 sammenlignet med 2008.<br />
I andre halvdel av 2009 tok likevel mange av de latinamerikanske<br />
økonomiene seg opp igjen. De siste årene har økt sysselsetting<br />
blant kvinner og større investeringer i sosiale ordninger redusert<br />
fattigdommen i en del land. Finanskrisen fikk færre sosiale konsekvenser<br />
enn fryktet, men førte allikevel til at en stor gruppe mennesker<br />
skled tilbake i fattigdom. Redusert fattigdom i Latin-<br />
Amerika er en forutsetning for å redusere migrasjonsstrømmen<br />
nordover, men også for økt politisk stabilitet i regionen.<br />
73<br />
Foto: Scanpix