Last ned som .pdf - Flyktninghjelpen
Last ned som .pdf - Flyktninghjelpen
Last ned som .pdf - Flyktninghjelpen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
MAKEDONIA<br />
IA<br />
HELLAS<br />
EUROPA R tyRkiA<br />
BULGARIA<br />
StORmAkt mEd Få FlyktningREttighEtER<br />
Tyrkia har en stor andel internt fordrevne kurdere etter kampene<br />
mellom regjeringshæren og den kurdiske separatistbevegelsen PKK<br />
på 1980- og 1990-tallet. Regjeringen gjennomfører en del tiltak for<br />
å bedre situasjonen for de internt fordrevne, men tiltakene har til<br />
nå ikke resultert i omfattende tilbakevending. Kurderne utsettes<br />
fremdeles for omfattende diskriminering, både fra myndighetene<br />
og samfunnet ellers.<br />
dEn kURdiSkE kOnFliktEn Bakgrunnen for konflikten mellom tyrkiske<br />
myndigheter og PKK er ønsket om kurdisk selvstyre. Den væp<strong>ned</strong>e<br />
kampen mellom regjeringsstyrker og PKK startet i 1984. Konflikten<br />
har variert i intensitet, og i perioden 1999 til 2004 var det<br />
våpenhvile mellom partene. Sikkerheten i de kurdiske områdene <strong>som</strong><br />
ligger sør og øst i Tyrkia har blitt mye bedre på 2000-tallet. Det er<br />
likevel ikke slutt på krigshandlingene, og antallet trefninger har fått<br />
et oppsving etter at våpenhvilen endte i 2004. Ifølge <strong>Flyktninghjelpen</strong>s<br />
senter for internt fordrevne i Genève (IDMC) ble omtrent en<br />
million personer fordrevet <strong>som</strong> følge av konflikten med PKK i perioden<br />
1984 og 1999. Per juni 2009 anslo tyrkiske myndigheter at<br />
rundt 150 000 av disse har kunnet vende hjem.<br />
Flere forhold i de kurdiske områdene er til hinder for tilbakevending.<br />
Regjeringsoppnevnte paramilitære grupper vokter landsbyene.<br />
Disse gruppene var en alvorlig trussel mot sivilbefolkningen<br />
da konflikten var på sitt verste, og de utfører fremdeles drap og overgrep<br />
mot kurderne. I grenseområdene mot Syria og Irak er landminer<br />
en trussel mot alminnelig ferdsel. De kurdiske områdene er preget<br />
av fattigdom og få muligheter for arbeid og utdanning. Oppblomstringen<br />
i kamphandlinger gjør det vanskeligere for de fordrevne å<br />
vende hjem, og det er også fare for at nye grupper drives på flukt.<br />
138<br />
Ankara<br />
TYRKIA<br />
GEORGIA<br />
ARMENIA<br />
nØkkeLtaLL > tyrkIa<br />
Folketall (mill) 74,8<br />
Areal km 2 780 580<br />
Flyktninger fra Tyrkia 155 680<br />
Internt fordrevne 954 000 - 1 201 000<br />
Flyktninger i Tyrkia fra andre land 16 337<br />
Frivillige tilbakevendinger til Tyrkia i 2009 –<br />
Asylsøkere fra Tyrkia til Norge i 2009 82<br />
Tall ved inngangen til 2010<br />
REFORmER De fleste internt fordrevne bor i utkantene av Tyrkias fire<br />
største byer og byer i de kurdiske områdene. Her har de blitt en del<br />
av den fattige bybefolkningen. Myndighetene har de siste årene jobbet<br />
med å få på plass en mer helhetlig politikk overfor de internt fordrevne.<br />
I november 2009 forpliktet regjeringen seg til å ivareta kurderes<br />
menneskerettigheter og la frem en nasjonalplan <strong>som</strong> skal redusere<br />
militært nærvær i kurdiske områder, gi full frihet til å bruke kurdisk<br />
språk og gjøre det enklere for internt fordrevne å vende tilbake.<br />
Planen er delvis utarbeidet i samarbeid med organisasjoner i de<br />
kurdiske områdene. Myndighetenes plan får likevel kritikk blant<br />
annet fordi den ikke tar på alvor diskriminering av kurdere og problemene<br />
med paramilitære grupper. Den omfatter heller ikke tiltak<br />
for internt fordrevne i byer utenfor det sørøstlige Tyrkia.<br />
vAnSkElig å SøkE ASyl Tyrkia behandler ikke selv asylsøknader fra<br />
personer med opprinnelse utenfor Europa. Søknader fra ikkeeuropeere<br />
behandles derfor av UNHCR. De <strong>som</strong> tar seg ulovlig over<br />
grensen, risikerer å bli internert. De er ikke garantert å få snakke<br />
med UNHCR, eller å få søke om asyl. Mange blir deportert omgående.<br />
I løpet av 2009 ble 6000 flyktninger overført fra Tyrkia, hovedsakelig<br />
til USA, Canada, og Australia. Antall asylsøknader til Tyrkia<br />
har økt de siste årene, men i 2009 gikk det <strong>ned</strong> med 40 prosent.<br />
glObAl AktøR Håpet om å bli EU-medlem er en av årsakene til at<br />
Tyrkia bedrer menneskerettighetssituasjonen for kurdere. Asylregelverket<br />
og grensekontrollen skal også harmoniseres med EU. Etter<br />
planen skal Tyrkia begynne å behandle asylsøknader fra ikke-europeere<br />
i løpet av 2012.