Last ned som .pdf - Flyktninghjelpen
Last ned som .pdf - Flyktninghjelpen
Last ned som .pdf - Flyktninghjelpen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ITALIA<br />
KROATIA<br />
BOSNIA-<br />
HERCEGOVINA<br />
Sarajevo<br />
SERBIA<br />
MONTENEGRO KOSOVO<br />
ALBANIA<br />
MAKEDONIA<br />
HELLAS<br />
ROMANIA<br />
BULGARIA<br />
i StRid mEd SEg SElv<br />
Bosnia-Hercegovina er oppdelt i en rekke politisk-administrative<br />
enheter og mangler på mange områder en felles politikk for hele<br />
landet. Det vanskeliggjør arbeidet med å finne gode løsninger for<br />
internt fordrevne og returnerte flyktninger. Det er også uenigheter<br />
om hvorvidt man skal integrere fordrevne der de bor, eller fortsette å<br />
arbeide for at de skal returnere til sine opprinnelige hjemsteder.<br />
mAnglER FEllES viSjOn Etter krigen i Jugoslavia ble Bosnia-Hercegovina<br />
delt i en muslimsk-kroatisk føderasjon og en bosnisk-serbisk<br />
republikk. Føderasjonen er igjen delt inn i 10 kantoner. Systemet<br />
innebærer at Bosnia-Hercegovina, et land med nesten 4 millioner<br />
innbyggere, har 13 grunnlover (en for hver kanton, en for føderasjonen,<br />
en for republikken og en for landet), 13 statsministere og<br />
mellom 150 og 200 ministerier. I tillegg er forholdene mellom de<br />
etniske gruppene fortsatt spent, og relasjonen mellom føderasjonen<br />
og Republika Srpska er preget av gamle motsetninger.<br />
Bosnia-Hercegovina startet forhandlinger om EU-medlemskap<br />
i 2005. I statusrapporten for forhandlingene i 2009 sier EU at det<br />
mangler felles visjoner for landet, og at det er nødvendig med konstitusjonelle<br />
endringer for å få en funksjonell stat <strong>som</strong> kan oppfylle<br />
europeiske menneskerettighetsstandarder.<br />
Et av kravene fra EU har vært samarbeid med den internasjonale<br />
krigsforbryterdomstolen for det tidligere Jugoslavia. I 2008 ble<br />
lederen for de bosniske serberne under krigen, Radovan Karadzic,<br />
utlevert til domstolen. Karadzic er anklaget for folkemord, og saken<br />
gikk fremdeles for domstolen i april 2010. Den bosnisk-serbiske<br />
generalen Ratko Mladic, <strong>som</strong> er etterlyst for krigsforbrytelser, er<br />
fremdeles på frifot.<br />
ikkE REAliStiSk mEd REtUR Bosnia-Hercegovina var åsted for noen<br />
av de verste krigshandlingene under oppløsningen av det tidligere<br />
EUROPA R bOSniA-hERCEgOvinA<br />
nØkkeLtaLL > BosnIa-herCeGovIna<br />
Folketall (mill) 3,8<br />
Areal km 2 51 129<br />
Flyktninger fra Bosnia-Hercegovina 71 174<br />
Internt fordrevne 114 000<br />
Flyktninger i Bosnia-Hercegovina fra andre land 7 499<br />
Frivillige tilbakevendinger til Bosnia-Hercegovina i 2009 –<br />
Asylsøkere fra Bosnia-Hercegovina til Norge i 2009 12<br />
TYRKIA<br />
Tall ved inngangen til 2010<br />
Jugoslavia på 1990-tallet. <strong>Flyktninghjelpen</strong>s senter for internt fordrevne<br />
i Genève (IDMC) har anslått at over en million mennesker i<br />
Bosnia-Hercegovina ble drevet på flukt i årene 1991 til 1995. Omtrent<br />
580 000 av disse har senere returnert. Av de <strong>som</strong> ble fordrevet<br />
innenfor grensene, er det fremdeles 100 000 <strong>som</strong> ikke har kunnet<br />
vende tilbake til sine opprinnelige hjem. I tillegg bor det i Bosnia<br />
rundt 7000 <strong>som</strong> flyktet fra Kroatia. Mange fordrevne blant rombefolkningen<br />
er de facto statsløse. De har ingen papirer og dermed<br />
ingen rettigheter.<br />
For mange av de internt fordrevne er ikke lenger retur et realistisk<br />
alternativ. Det har gått for langt tid, og forholdene der de kommer<br />
fra er for vanskelige. Fredsavtalen fra 1995, <strong>som</strong> fikk slutt på<br />
krigen, fokuserer på retur <strong>som</strong> løsning for de <strong>som</strong> flyktet. Myndighetene<br />
har derfor nølt med å prioritere andre typer varige løsninger.<br />
ny StRAtEgi I 2009 la regjeringen frem et forslag til ny strategi <strong>som</strong><br />
inneholder tiltak for lokal integrering og kompensasjonsordninger<br />
for tapt eiendom. Strategien er per april 2010 ikke vedtatt i parlamentet,<br />
fordi det er uenighet om vektleggingen mellom returtiltak<br />
og tiltak for lokal integrering. I august 2009 rapporterte IDMC at<br />
tiltak for kompensasjon og lokal integrering stod helt stille, men i<br />
januar 2010 oversendte regjeringen et revidert strategiforslag til<br />
parlamentet for behandling. Ifølge IDMC har regjeringen allerede<br />
økt støtten til de <strong>som</strong> har kunnet returnere og iverksatt inntektsfremmende<br />
tiltak og gjenoppbygging av infrastruktur.<br />
119