You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Undersøkt/kilder: 26.-27.6.84, A. A. Frisvoll (Holten m. fl. 1986b)<br />
Områdebeskrivelse<br />
Generelt: Stort intakt fjorddelta med elveløp, våtmark og strendeng. Et område på 160 da<br />
land- og 330 da sjøareal er foreslått vernet som havstrands-reservat av nasjonal verdi. Viktig<br />
område for sjøfugl (ender, vadere, måker). Lokaliteten er en mosaikk av lavtliggende<br />
brakkvannsenger langs dreneringer og avsnørte parti,- store saltenger og store vollområder<br />
både i for- og bakkant. I fronten store hydrolittorale (mellom minste vannstand og<br />
middelvannstand) enger, nesten like omfattende som de geolittorale (mellom<br />
middelvannstand og høgste vannstand) engene. Området er middels artsrikt, men med gode<br />
og nesten komplette soneringer. Området er med i forslaget til en verneplan for havstrand- og<br />
elveos for fylket. Kilde og flere opplysningar: Rapport 13/95 fra fylkesmannen.<br />
Elveosområdet er prioritert i fylkesdelplanen for elveoslandskap i Møre og Romsdal.<br />
(Godkjend 10.06.94 i Miljøverndept.). Elvedeltaet hører med til de utvalgte som er med i et<br />
nasjonalt prosjekt der målet er å følge utviklingen i slike område samt å etablere et verktøy-<br />
og vedtaksgrunnlag for bruk i offentlig miljøforvalting. I den sammenheng er det lagt inn<br />
kart, bilde, arealopplysningar, vassdragsdata m.v. om området på Internett. Adresse:<br />
http://www.grida.<strong>no</strong>/ext/skmelprodukt/delta/delta.htm.<br />
Hensøran er det desidert beste området for vannfugl og sjeldenheter av fugl i <strong>Rauma</strong>. Svært<br />
viktig hekke-, beite- og rasteområde. Hensøran er på tross av den nye riksvei-traséen som ble<br />
lagt i ei bue inn over de indre delene av strandenga i 1984, fortsatt et av de største og best<br />
bevarte elvedeltaene i Møre og Romsdal, og er som sådan svært verneverdig.<br />
Vegetasjon: Lokaliteten er en mosaikk av lavtliggende brakkvassenger med dreneringsløp,<br />
saltpanner og avsnørte partier, store øvre saltenger og med store vollområder både framme og<br />
i bakkant av området. Holten m. fl. (1986b): Bl, saulauk-panne, B2, vasshår-pøl, B5,<br />
skjørbuksurt-forstrand, svære areal, C3, strandkjempe-panner, D3a, saltsiveng, små arealer<br />
langt inn, D4a, rødsvingel-eng, artsfattig nedre sone, D4b, rødsvingel-grusstarr-eng,<br />
panneprega, D4c, rødsvingel-tiriltunge-fjærekoll-eng, Ela, fjæresevaks-eng i dreneringsbaner<br />
og pøler, E2, krypkvein-eng, E3a, rustsevaks-eng pannepreget, E4, fjærestarr-pøl, E5,<br />
havstarr-sump, Fl, pølstarr-pøl, langt inn, G3, blåtopp-prega bakre samfunn, I2, strandarveforstrand,<br />
ytterst på sten og grov grus, uryddig suksesjonsstadium med gras og urter, J2e,<br />
tangmelde-voll, J3, kveke-hestehavre-voll, J6, høgurt-flerårsvoll i to hovedutforminger,<br />
<strong>no</strong>rmal-typen og mjødurt-typen, den siste i tilknytning til J3 og med innslag av bl.a.<br />
hestehavre og engsvingel. Hensøran har også en av to naturlige forekomster av strandkratt<br />
med rukkerose (F5f) i <strong>Rauma</strong>.<br />
Kulturpåvirkning: Holten m. fl. (1986b): "Helt til sommeren 1984 lå Hensøran som et intakt<br />
naturdokument uten sin like i fylket, og kanskje i Vest-Norge. Da ble den nye riksvei-traseén<br />
kjørt i en bue over de indre delene av enga. En del unødvendig kjøring inne på området har<br />
også forekommet. Dette inngrepet kan i dag bare beklages på det sterkeste." Glutra er<br />
kraftutbygd slik at vannføringen i osen er <strong>no</strong>e redusert.<br />
Artsfunn: Holten m. fl. (1986b): "Middels artsrikt (57 arter), bl.a. med pølstarr (Carex<br />
mackenzei), grusstarr (C. glareosa) og dessuten med uvanlig store mengder skjørbuksurt<br />
(Cochlearia officinalis)." Oterhals (1996): "Området er hekke- og overvintringsområde for<br />
vannfugl. I verneplan for våtmark var området vurdert til å ha regional verneverdi, men<br />
kombinasjonen med sjøfuglkolonier og botaniske verneinteresser gjorde at en fant det rett å ta<br />
med området i denne verneplanen. Aktuelle hekkende fugl i området er stokkand, tjeld, vipe,<br />
rødstilk, strandsnipe, makrellterne, hettemåke, fiskemåke og lerke. Området er viktigst som<br />
beiteplass under trekket. Aktuelle arter er gråhegre, stokkand, brunnakke, ærfugl, svartand,<br />
sjøorre, siland, tjeld, vipe, hettemåke, sildemåke, gråmåke, svartbak og fiskemåke. Ut over<br />
44