rapporten
rapporten
rapporten
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Viltkartlegging – Viltforvaltningen i kommunen<br />
mellom de ulike jaktlagene i tiden framover.<br />
Med dagens rettede avskyting, samt en<br />
kontinuerlig vurdering og regulering av<br />
kvotene gjennom “Sett elg” registreringer er<br />
det mulig å legge opp til en optimal elgbestand<br />
med hensyn til de skader som dette påfører<br />
andre interessegrupper i samfunnet. Jegerne<br />
noterer i løpet av jakta hvor ofte de ser elg,<br />
kjønn, og alder på dyret. Disse opplysningene<br />
danner senere en del av grunnlaget for<br />
beregningen av neste års kvote.<br />
Beiteskader på skogen i kommunen ser ikke ut<br />
til å være store, bortsett fra noen få tilfeller.<br />
Den skaden elgen gjør på ungskogen oppveies<br />
i stor grad av den lauvryddingseffekten som en<br />
stor elgbestand gir på høyere boniteter. Først<br />
og fremst fører en for stor elgbestand til økte<br />
beiteskader på dyrket mark. Vi har også store<br />
problemer med elgpåkjørsler i kommunen.<br />
Allikevel er elgtettheten i Stange ikke spesielt<br />
stor sammenlignet med f.eks. Nord-Odal.<br />
Opp gjennom årene har det blitt prøvd flere<br />
tiltak for å begrense omfanget av beiteskader,<br />
vakthold og skremming, elektriske gjerder<br />
mm. Som et siste virkemiddel har viltnemnda<br />
myndighet til å felle elg utenom ordinær<br />
j a k t t i d , m e n f ø r s t e t t e r a t a n d r e<br />
skadeavvergende tiltak har blitt prøvd.<br />
Viltnemnda avgjør i slike tilfeller om dyret<br />
skal tilfalle viltfondet, eller om det skal trekkes<br />
fra på årets jaktkvote. Det tiltaket som<br />
imidlertid har blitt stående som mest effektivt<br />
er likevel elektriske gjerder rundt særlig utsatte<br />
arealer. Viltnemnda har to gjerdeapparater til<br />
utlån for å forhindre beiteskader.<br />
Rådyr<br />
Fordelingen av fellingstillatelsene på rådyr er<br />
basert på et minsteareal på samme måte som<br />
for elg. Minstearealet for å få en<br />
fellingstillatelse på rådyr er 450 daa. Flere år<br />
med milde vintre førte til at vinterdødeligheten<br />
for rådyr gikk ned. Den lave revebestanden<br />
bidro også til at flere kalver vokste opp. Vi<br />
hadde derfor en rekordstor rådyrstamme på<br />
begynnelsen av 90-tallet. Nå som vintrene ser<br />
ut til å bli mer normale (?), og rev og gaupe er<br />
tilbake som effektive predatorer vil vi i årene<br />
som kommer antakelig leve med en lavere<br />
bestand.<br />
I noen kommuner har man organisert<br />
driftsplaner fior rådyr på lik linje med<br />
elgforvaltningen. Det er også signaler fra DN<br />
om at rådyrjakta muligens skal legges om når<br />
erfaringer fra en del forsøkskommuner<br />
Side 70<br />
foreligger. Selv om det ikke er konkrete planer<br />
om en omlegging av jakta i Stange vil<br />
Viltnemnda følge utviklingen framover.<br />
R e t t i g h e t e n e t i l s m å v i l t j a k t a e r f o r<br />
almenningene idag i sin helhet utleid til de<br />
lokale jeger og fiskerforeningene i Romedal og<br />
Stange. For privatområdene er det ulik praksis,<br />
men store arealer administreres gjennom<br />
Romedal grunneierforening og Stange<br />
utmarkslag.<br />
Kommunen skal ifølge §36 i Viltloven<br />
"arbeide for en forsvarlig utnyttelse av<br />
muligheten til småviltjakt. . . ", og i sin ytterste<br />
k o n s e k v e n s k a n D i r e k t o r a t e t f o r<br />
naturforvaltning pålegge grunneiere å selge<br />
jaktkort til allmennheten. Det har kun vært en<br />
sak i de senere årene som berøres av denne<br />
paragrafen – fredningen av områdene rundt<br />
Vallset kulturstier. Her er det imidlertid et<br />
begrenset område med mange brukerinteresser<br />
utenom jakt, så det har ikke blitt vurdert å ta<br />
opp saken.<br />
Forvaltning av de ikke jaktbare viltartene<br />
f o r e g å r f ø r s t o g f r e m s t g j e n n o m<br />
arealplanleggingen i kommunen. Kommunen<br />
h a r i t i l l e g g u l i k e ø k o n o m i s k e<br />
tilskuddsordninger spesielt innen jord- og<br />
skogbruk – for å fremme ulike vilttiltak.<br />
Eksempler er:<br />
• Areal- og kulturlandskapsstøtten til<br />
jordbruket stiller krav til mottakere om at<br />
de tar hensyn til kulturlandskapets<br />
utforming og det biologiske mangfoldet.<br />
Grove brudd på slike hensyn kan medføre<br />
betydelig kutt i støtten. Det har ikke vært<br />
slike saker i Stange, men flere kommuner i<br />
landet har brukt trekk i støtteordningen som<br />
reaksjon på bekkelukninger, ødeleggelse av<br />
spesielle biotoper m.m.<br />
• Tilskudd til spesielle tiltak i<br />
kulturlandskapet har i Stange kommune<br />
vært brukt til å etablere dammer for fugl og<br />
salamandere, lebeplanting m.m.<br />
Kommunen er instillende myndighet for<br />
prosjekter innen kommunen, mens<br />
tildelingen og den endelige prioriteringen<br />
skjer på fylkesnivå.<br />
• Direktoratet for naturforvaltning har etablert<br />
en egen støtteordning fra 1996 hvor<br />
formålet er å fremme tiltak for det