rapporten
rapporten
rapporten
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Viltkartlegging – Brukerinteresser og konflikter med viltet<br />
Selvdøde dyr fra husdyrproduksjon havner<br />
ofte ikke på destruksjonsanlegget, men kastes<br />
ofte rett bak driftsbygningen. Særlig i<br />
forbindelse med fjørfeproduksjon blir det<br />
mange selvdøde dyr. Også jegerne er med på å<br />
øke mengden av lett tilgjengelig mat for<br />
r o v v i l t e t . S l a k t e a v f a l l e t f r a e l g j a k t a<br />
representerer flere tonn med mat hver høst som<br />
blir spist av rev, ravn, kråke m. fl. , og som<br />
setter dem i bedre stand ti å overleve vinteren.<br />
Alt dette matavfallet er samlet sett med på å<br />
holde liv i en uforholdsmessig stor bestand av<br />
predatorer. Det er sannsynlig at en opprydding<br />
i disse forholdene kan være like effektivt som<br />
direkte predatorbekjempelse.<br />
Problemene med vegtrafikk og påkjørsler er<br />
behandlet under eget kapittel og blir ikke tatt<br />
opp her. Når det gjelder nybygging av veier<br />
medfører det virkninger på viltet på flere måter<br />
som kan deles i direkte og indirekte negative<br />
konsekvenser:<br />
Direkte konsekvenser<br />
• Veitrasèer blir gjerne lagt der hvor det er<br />
enklest og dermed billigst å bygge veien.<br />
Dette resulterer mange ganger i at veiene<br />
legges i bekkedrag og vannkanter, og ofte<br />
dreneres myrer og annen våtmark i<br />
forbindelse med veibyggingen. Dette er<br />
svært viktige viltbiotoper som da vil bli<br />
ødelagt.<br />
Indirekte konsekvenser<br />
• Veier fragmenterer utmarksarealene og<br />
åpner for økt ferdsel. Områder som<br />
tidligere lå langt fra vei hadde på grunn av<br />
sin utilgjengelighet liten trafikk, og dermed<br />
lite forstyrrelser. Et stadig tettere veinett<br />
fører til at disse viktige "frisonene" for<br />
viltet forsvinner.<br />
• Trafikken tar livet av store mengder vilt, fra<br />
frosk og padder til elg, men vanligvis er det<br />
bare kollisjoner med større viltarter som<br />
elg, rådyr og kanskje grevling som blir lagt<br />
merke til. De utallige mindre dyrene som<br />
blir drept langs veiene blir sjelden lagt<br />
merke til. Frosk- og paddetrekkene til<br />
gyteområdene på regnfulle vårnetter er et<br />
godt eksempel på dette. Lenger sør i Europa<br />
blir dette tatt alvorlig, og det blir laget egne<br />
tunneler for frosk og padder under veiene.<br />
Side 67<br />
Nå som den nye riksveg 3 fra Mågaard til<br />
Løtengrensa gjennom Brynsåsen er ferdig vil<br />
det være få nye offentlige veiprosjekter i<br />
regionen. Framover vil nye veier i hovedsak<br />
være skogsbilveier og traktorveier som sakte<br />
men sikkert forringer viltområdene i<br />
kommunen. Hovedårsakene til den relativt<br />
omfattende veibyggingen i utmarka er kravet<br />
fra treforedlingsindustrien om levering av<br />
ferskt virke (maks. 3 uker), og at det gis<br />
offentlig støtte til byggingen. Dette er<br />
imidlertid problemer som må tas opp i et større<br />
forum enn det kommunale, men er nødvendig<br />
b a k g r u n n s k u n n s k a p i<br />
skogsbilveiproblematikken. På det kommunale<br />
plan kan det imidlertid påses at de nødvendige<br />
vilthensyn vises når veier planlegges. Det er<br />
viktig at hensyn til kjente reirlokaliteter og<br />
spillplasser, rike bekkedaler m.m. skånes i<br />
størst mulig grad. I dette arbeidet er det<br />
oppdaterte viltkartverk et viktig verktøy.<br />
Traktorveier bygges idag i minst like stort<br />
omfang som skogsbilveier i kommunen. For<br />
viltet kan de direkte konsekvensene ofte være<br />
like negative. De indirekte konsekvensene med<br />
økt motorferdsel skal imidlertid ikke være like<br />
store da traktorveier, i følge lov om<br />
motorferdsel i utmark, regnes som utmark og<br />
hvor alminnelig ferdsel med motorkjøretøy er<br />
forbudt.<br />
For å begrense motorferdselen i de store<br />
skogområdene bør flere veier bommes<br />
permanent utenom driftsperiodene, og<br />
vegnettet i almenningen bør generelt være<br />
stengt i viltets yngleperiode fram mot<br />
St.Hanstider.<br />
En ny forskrift om skogsveier trådte i kraft i<br />
mai 1994. Formålet med den nye forskriften<br />
er; "å sikre at planlegging og bygging av<br />
skogsveger skjer på en måte som gir<br />
skogbruksfaglige helhetsløsninger, der hensyn<br />
til miljøverdier knyttet til biologisk mangfold,<br />
lan dskap, kulturminner og friluftsliv<br />
vektlegges. "<br />
Forskriften gir kommunen mulighet til å stille<br />
krav til skogsdriften for de områdene som<br />
“åpnes gjennom bedre vegtilgang. Det kan<br />
være f.eks. at skogeieren tar ekstra vilthensyn,<br />
setter igjen skog og dagområder rundt<br />
tiurleiker, setter igjen nøkkelbiotoper for<br />
biologisk mangfold etc. Hittil har kommunen i<br />
liten grad benyttet denne muligheten, men<br />
slike vurderinger bør komme sterkere inn<br />
fremtidig vegsøknadsbehandling.