rapporten
rapporten
rapporten
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Etter initiativ fra Plan og utviklingsavdelingen<br />
og viltnemnda i Stange, har Stange kommune i<br />
s a m a r b e i d m e d F y l k e s m a n n e n s<br />
miljøvernavdeling i Hedmark satt i gang en<br />
revidering av det eksisterende viltkartverket i<br />
kommunen fra 1987 (Ødegaard 1987). På<br />
grunn av det tidligere viltbiotopkartets<br />
manglende prioritering av viltområder samt<br />
vektlegging av jaktbare viltarter, var det i<br />
denne omgangen nødvendig med en bred<br />
gjennomgang av hele faunaen i kommunen.<br />
Målsettingen med det nye viltkartet for Stange<br />
har vært å fremskaffe et dokument som er i<br />
tråd med intensjonene i Viltloven om å sikre<br />
viltets leveområder og artsmangfoldet, samt<br />
bidra til at viltinteressene blir sidestilt med<br />
andre interesser i kommunens samlede<br />
arealforvaltning. I tillegg er det et mål å øke<br />
kunnskapen og interessen for viltressursene,<br />
samt å øke den generelle interessen for det<br />
som lever i naturen. Kartleggingen av viltet er<br />
hovedsakelig basert på den eksisterende<br />
kunnskap om viltet i Stange som<br />
naturinteresserte i og utenfor kommunen sitter<br />
inne med.<br />
Resultatet av arbeidet er denne <strong>rapporten</strong> med<br />
vedlagt viltområdekart. I tillegg er det laget en<br />
database med innsamlede viltobservasjoner.<br />
Opplysningene i databasen er knyttet opp mot<br />
et detaljert viltkartverk. Både databasen og<br />
viltkartverket er unntatt fra offentlighet, og er<br />
kun tilgjengelig for skogbrukssjefen og<br />
m i l j ø v e r n s j e f e n s a m t d e n s t a t l i g e<br />
viltforvaltningen. I tillegg har politikere (i<br />
praksis Viltnemnda evt. formannskap) i den<br />
grad det har betydning for saksavgjørelser<br />
innsikt i materialet. Grunneiere har også<br />
adgang til viltopplysninger på egen eiendom.<br />
Rapporten er en viktig del av viltkartverket.<br />
Den gir en generell beskrivelse av metode og<br />
saksgang for viltkartleggingen. For lesere som<br />
ikke kjenner kommunen er det også gitt en<br />
kort presentasjon av naturgrunnlaget i Stange.<br />
Videre er det en beskrivelse av de områdene<br />
som ut i fra viltkartleggingen er vurdert å ha<br />
særlig verdi for viltet i Stange. Rapporten<br />
inneholder en fullstendig statusliste over<br />
faunaen i kommunen med kommentarer for<br />
tidligere og nåværende status for artene. Det er<br />
også satt opp en oversikt over truete arter i<br />
kommunen. Til sist går <strong>rapporten</strong> gjennom en<br />
del forvaltningsmessige forhold, og ulike<br />
Viltkartlegging – Sammendrag<br />
Side 1<br />
konflikter som truer viltinteressene.<br />
Stanges beliggenhet på østsiden av Mjøsa med<br />
et variert kulturlandskap omkranset av store<br />
skogområder, gir et godt grunnlag for<br />
viltproduksjon og artsmangfold. Stange<br />
kommune har faste bestander (eller mer eller<br />
mindre årvisse ynglinger) av flere rødlistede<br />
arter: stor og liten salamander, storlom,<br />
knekkand, siland, vepsevåk, hønsehauk,<br />
lerkefalk, vannrikse, myrrikse, trane, piggsvin,<br />
skogdue, vendehals, svartspett, kornkråke,<br />
piggsvin, gaupe, m.fl.<br />
Ni områder er prioritert som særlig viktige<br />
viltområder, og sju som viktige viltområder.<br />
Åkersvika er i en særklasse av størst betydning<br />
og er en del av en internasjonalt viktig trekkled<br />
for fugl, hvor våtmarksområdene langs<br />
Svartelva og i de tilhørende vannsystemene er<br />
viktige beite- og rasteområder for fugl på<br />
trekket.<br />
For hvert område inneholder <strong>rapporten</strong> en<br />
beskrivende del og viktige hensyn og tiltak<br />
som bør følges opp i planlegging og<br />
arealdisponering. Det er i tillegg tegnet inn<br />
viktige trekkveier for hjortevilt. Resten av<br />
kommunen er betraktet som “andre<br />
viltområder” hvor viltinteressene ikke har<br />
avgjørende betydning i arealforvaltningen. De<br />
ni særlig viktige viltområdene utgjør ca 148<br />
km 2 , dvs. omtrent 23% av kommunens<br />
landareal. Disse områdene må tillegges stor<br />
verdi i plansammenheng, da alle former for<br />
inngrep her vil kunne virke negativt på viltet.<br />
De sju viktige viltområdene utgjør ca. 204km 2 ,<br />
eller ca 32% av landarealet. Disse har også stor<br />
betydning for viltet, men har ikke like mange<br />
viktige viltkvaliteter som de særlig viktige<br />
viltområdene. Områder som biotopmessig<br />
fyller kriteriene til høyeste prioritet, men hvor<br />
viltkvalitetene er mangelfullt dokumentert, vil<br />
også havne i denne kategorien.<br />
Stange kommune er plaget av en høy<br />
ulykkesfrekvens mellom hjortevilt og trafikk<br />
på E6 Over Kolomoen er det størst problem<br />
med elgpåkjørsler, mens det lenger nordover er<br />
rådyr som dominerer ulykkene. Dette skjer<br />
tiltross for at elgtettheten ikke er spesielt stor<br />
på Kolomoen sammenlignet med andre<br />
områder i kommunen. I Stange skyldes<br />
antakelig ulykkene høg biltetthet, spesielle<br />
vandringsmønstre på elgen i sommerhalvåret,<br />
uoversiktelige og dårlig planlagt veg og<br />
manglende sikringstiltak. Rapporten peker<br />
også på andre områder i kommunen hvor