rapporten
rapporten
rapporten
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
E-6: R3-krysset til Uthus<br />
F-216 Fjestad-Mågård-Åsvang<br />
R-24: Rasen - Støsaga<br />
E-6 Jønsberg til Kåterud<br />
R-24: Gata - Bryhnitjernet<br />
F-217: Løken-Sigfridstad<br />
R-222: Sørholtet skole -Tangen<br />
F-200: Store Ree-Ekeberg<br />
E-6: R3-krysset til Espa<br />
F-231: Kolomovegen<br />
F-219: Fredsvoll- Løten grense<br />
R-3: E6-krysset til Maagaard<br />
F-224: Gata-Tangen<br />
F-220: Vallset krk.- Brunstad<br />
Viltkartlegging – Status for viltet i Stange<br />
Elgtetthet langs ulike veglinjer<br />
Sannsynlighet for elgpåkjørsel (relativ indeks)<br />
0,00<br />
0,04<br />
0,05<br />
0,09<br />
0,10<br />
0,10<br />
0,13<br />
0,13<br />
0,17<br />
0,10<br />
0,25<br />
0,27<br />
0,32<br />
0,33<br />
0,53<br />
0,20 0,30 0,40 0,50 0,60 0,70 0,80<br />
(Uhell pr.år/km veg/ÅDT) * 1 000 000<br />
Figur 2: Ved å bruke veglinjer og statistisk sannsynlighet for å treffe på elg (her målt som påkjørsler) kan en få et<br />
bilde av hvordan elgen står fordelt i kommunen. En faktor som ikke er med, og som kan fortegne bildet noe er ulik<br />
oversiktlighet langs de forskjellige veiene. Figuren viser allikevel at som gjennomsnitt over året står det mest elg i<br />
kanten av Romedal almenning og ned til åkerlandskapet i bunn av Romedal i nord og videre i åssidene sørover ned<br />
langs Søndre Starelv mot Linderudsjøen.<br />
Rådyr Capreolus capreolus<br />
Rådyrets opptreden i Stange er<br />
av forholdsvis ny dato.<br />
Innvandringen skjedde fra<br />
Sverige for om lag 100 år<br />
siden, men det var ikke før<br />
i 20 - 30 åra at en noenlunde<br />
bra bestand hadde bygd seg<br />
opp. Lærer Ola Bekken kunne<br />
fortelle fra en sommerdag i sin barndom (rundt<br />
1. verdenskrig) at alt slåttfolket på gården på<br />
Kolomoen fikk fri for å gå ned mot Starelva<br />
for å se på et rådyr. Ingen hadde sett noe<br />
lignende før. I 1933 ble rådyrstammen enkelte<br />
steder i Stange karakterisert som respektabel<br />
(Edvard K. Barth 1957). Milde vintrer og<br />
reveskabb førte til at bestanden hadde en<br />
kraftig økning og nådde en foreløpig topp i<br />
1992-1993. Etter det har det gått noe tilbake<br />
med rådyrstammen i mange områder i<br />
kommunen. Årsakene er sammensatt, men<br />
viktigste faktorene er:<br />
• Økt predasjon fra rev og gaupe. Reven er<br />
tilbake med stor bestand i deler av<br />
kommunen. Nyere undersøkelser har vist at<br />
Side 52<br />
0,87<br />
0,90<br />
reven kan ha en sterkt begrensende effekt<br />
på rådyrpopulasjoner, da opptil 50-60% av<br />
rådyrkalvene under spesielle forhold kan bli<br />
tatt av rev (Lindberg 1993). På 90-tallet har<br />
vi hatt en økning i gaupebestanden i<br />
kommunen, fra å være nesten fraværende,<br />
til å antakelig omfatte minst to territorier.<br />
(Innmeldte observasjoner og statistikk på<br />
tap av sau i Stange for 1996, indikerer at<br />
gaupa gått noe tilbake. Dette skyldes<br />
antakelig skabbangrep.)<br />
• Normalvintre har gitt høyere<br />
vinterdødlighet. Jaktstatestikk fra hele<br />
landet viser at jaktuttaket faller brått etter<br />
snørike vintrer (uavhengig av om en har<br />
mange eller få gauper).<br />
Rådyret trives best i kulturlandskap som<br />
veksler mellom innmark og blandingsskog, og<br />
dette gjenspeiles ved at den tetteste<br />
rådyrbestanden i kommunen finnes i<br />
f i n m o s a i k k - k u l t u r l a n d s k a p e t s o m S t a n g e<br />
Vestbygd, Tangen halvøya, Vallset og Romedal<br />
opp mot Brynsåsen. I de mer snørike<br />
skogområdene i almenningen er bestanden<br />
betydelig tynnere.<br />
1