rapporten
rapporten
rapporten
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Viltkartlegging – Status for viltet i Stange<br />
Lerkefalk Falco subbuteo<br />
Sjelden (R)<br />
Fra første halvdel av dette århundre foreligger<br />
bare ett publisert hekkefunn i Norge, og det er<br />
fra Romedal i 1936 (Wollebæk 1936). I tillegg<br />
ble et reir plyndret ved Starelva i 1938 som<br />
antakelig var et lerkefalk reir (JKL). I<br />
perioden 1943-49 ble den observert<br />
regelmessig i Brynitjern/Våletjernområdet<br />
(JKL). Om arten har økt i antall eller om<br />
ornitologene er blitt bedre, kan en jo spekulere<br />
på, men faktum er at antall hekkefunn har økt<br />
på 80- og 90- tallet, og i Stange hekker hvert år<br />
3 - 4 par ved sjøer der falken finner en<br />
kombinasjon av en rik bestand av småfugler<br />
og store insekter, og kråkereir som den kan<br />
hekke i. Lerkefalken har en utpreget sydøstlig<br />
utbredelse og Stange utpeker seg som et<br />
k j e r n e o m r å d e f o r a r t e n . I n a s j o n a l<br />
sammenheng kan Hedemarkskommunene sies<br />
å ha et spesielt ansvar for denne arten.<br />
Jaktfalk Falco rusticolus<br />
Sårbar (E))<br />
En observasjon fra Åkersvika under trekket<br />
(THA).<br />
Vandrefalk Falco peregrinus peregrinus<br />
Direkte truet (E)<br />
Arten trekker gjennom kommunen høst og vår.<br />
Før bestandsnedgangen på 50-60 tallet kunne<br />
den ofte sees jakte i kulturlandskapet i<br />
trtekktiden (JKL). I fra nyere tid har vi en<br />
observasjon fra Åkersvika i september 1986<br />
(JBE), mai 1994 (THA), og en fra mai 1970<br />
der en vandrefalk jaktet kråke i Stange<br />
Vestbygd (RØD). Vi skal ikke sjå bort fra at<br />
vandrefalken kan ha hekket i Stange i eldre<br />
tider der vi har en kombinasjon av en<br />
bergskrent og viltrike våtmarker. Dessverre ser<br />
det ut til at reetablering kan bli vanskelig da<br />
disse områdene i dag i stor grad er forstyrret på<br />
forskjellig vis, for eksempel fjellklatring.<br />
Side 35<br />
Jerpe Bonasa bonasia<br />
Jerpebestanden i Stange er meget svak<br />
sammenlignet med hva den var for bare 40 år<br />
siden (noe jaktstatistikken viser), og her må<br />
nok skogbruket ta mye av skylda. Jerpa er helt<br />
avhengig av or som vinternæring, og av<br />
sumpgranskog for skjul, og hvis en av disse<br />
faktorene blir borte, bryter bestanden sammen.<br />
Frodige bekkedaler med en kombinasjon av<br />
lauv- og granskog er jerpas favorittområde, og<br />
hvis vi i framtida vil beholde jerpa må<br />
skogbruket ta hensyn i slike områder.<br />
Lirype Lagopus lagopus lagopus<br />
Lirypa kan treffes spredt over mesteparten av<br />
det skogkledde Stange, men det er bare i<br />
området fra Orrkjølen og nordover mot Sorten<br />
at den har hekket i de senere år og da med 5 - 6<br />
kull årlig (RBR). Sammen med bestanden på<br />
Eidsfjellet i Våler er dette den sydøstligste<br />
lirypebestanden i landet på yttergrensen av sitt<br />
utbredelsesområde og bør derfor behandles<br />
som en lokal sårbar art.<br />
Orrfugl Tetrao tetrix<br />
Orrfuglen finnes spredt over mesteparten av<br />
det skogkledde Stange. Totalt er det registrert<br />
41 spilleplasser for orrfugl i kommunen, men<br />
alle er ikke i bruk når bestanden er på et lågt<br />
nivå. Som et eksempel på bestandssvingninger<br />
viser fellingsstatistikken for Romedal; 1961 -<br />
197 felt, 1966 - 42 felt, 1974 - 10 felt, 1989 -<br />
194 felt, 1995 - 50 felt. Oppgangen på slutten