rapporten
rapporten
rapporten
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Viltkartlegging – Status for viltet i Stange<br />
regne med at den hekker spredt i kommunen. I<br />
1951 ble det funnet 3 forskjellige hekkende par<br />
på samme dag i Malungen området. Hyppige<br />
observasjoner fra denne perioden i Vallset kan<br />
tyde på at den har gått tilbake (JKL).<br />
Musvåk Buteo buteo buteo<br />
På 50 - tallet var musvåken omtrent utryddet<br />
over Østlandet (Hagen 1952), men har de sist<br />
å r e n e h a t t e n ø k e n d e b e s t a n d .<br />
Hekkesukksessen varierer med tilgangen på<br />
smågnagere. I 1994 som var et lite<br />
smågnagerår ga 3 hekkefunn, mens det i 1995<br />
med sammenbrudd i smågnagerbestanden ikke<br />
er kjente hekkefunn. Musvåken blir sett<br />
forholdsvis ofte i hekketida, så en må anta at<br />
den hekker spredt over mesteparten av<br />
kommunen.<br />
Fjellvåk Buteo lagopus<br />
Fjellets vanligste rovfugl setter pris på de store<br />
hogstflatene og de gode bestander av<br />
smågnagere i våre almenninger. Enkelte år<br />
finner den forholdene så gode at den går til<br />
hekking. Det var litt av en sensasjon da Ivar<br />
Mysterud beskrev hekking av fjellvåk i Stange<br />
Almenning (Mysterud 1962). Siden har den<br />
hekket flere ganger, - og særlig i 1988 gjorde<br />
den mye ut av seg med 4 registrerte hekkinger<br />
(Ødegaard R.1988). En hypotese er at<br />
kombinasjonen av sen vår i fjellet og<br />
smågnagerår i låglandet, kan gi et forkortet<br />
trekk og hekking i låglandet. Ellers trekker<br />
fjellvåken gjennom Stange høst og vår.<br />
Kongeørn Aquila chrysaetos<br />
Sårbar (V)<br />
Så sent som i 1904 ble det siste hekkende paret<br />
skutt ved Harestua i Hakadal (Collett 1921),<br />
og da vi i dag fremdeles regner sørøstgrensa<br />
for kongeørn å være Hønefoss - Hamar - Trysil<br />
(Hagen 1952), kan en kanskje regne med at<br />
ørna hekket i Stange før den store<br />
rovfuglutryddelsen startet. Fortsatt kan vi se<br />
kongeørn i kommunen, og da særlig ungfugler<br />
som blir observert på slakteavfall under<br />
elgjakta, men gjennom hele vinterhalvåret kan<br />
en være så heldig å treffe på kongeørn. Noen<br />
f å o b s e r v a s j o n e r e r o g s å g j o r t i<br />
sommerhalvåret (SEL) (GML) (OML) (BLI)<br />
(AST) (RST) (TRU). Dette er ikke-hekkende<br />
ungfugl. Trolig har kongeørnbestanden holdt<br />
seg stabil eller vært svakt økende siden<br />
fredningen i 1968 (Gjershaug 1994). Det er<br />
registrert svak ungeproduksjonen de siste<br />
årene, og det kan hvis trenden fortsetter, gi en<br />
Side 34<br />
nedgang i bestanden (Lunde pers. medd). Det<br />
er rapportert om hekking av kongeørn på sørøstlandet<br />
de senere årene sør for Stange, og<br />
man skal ikke se bort fra at den kan etablere<br />
seg i fremtiden f.eks. i Vestmarka-området.<br />
Fiskeørn Pandion haliaetus<br />
Sårbar (V)<br />
Under arbeidet med viltkartleggingen er<br />
mange rykter om hekking av fiskeørn fulgt<br />
opp og sjekket, men så langt er det ikke noe<br />
redefunn i kommunen. Nærmeste kjente<br />
hekkeplasser er i Eidsvoll og på Totenåsen.<br />
Fiskeørna er sett i de fleste av kommunens<br />
mange tjern og vatn, og særlig i Linderudsjøen<br />
(SSK) og Saksruddammen (NPS) blir den om<br />
sommeren sett nesten daglig. Arten er svært<br />
var for forstyrrelser ved hekkeplassen, og hvis<br />
rede blir funnet i kommunen må særlig<br />
aktsomhet utvises i redets nærområde.<br />
Tårnfalk Falco tinnunculus<br />
Arten var tidligere en relativt vanlig hekkefugl<br />
i kulturlandskapet over lavlandet på Østlandet<br />
(Hagen 1952), men har siden blitt sjelden som<br />
hekkefugl. En vet ikke årsaken til den<br />
tilbakegangen, men en mulig forklaring kan<br />
være bruk av pestisider som for vandrefalken<br />
sin del resulterte i et totalt krakk i bestanden.<br />
Fra de senere årene kjenner en hekking på<br />
Stange Almenning i 1992 (i gammelt<br />
kråkereir) (RST), og tilsvarende nord i bygda i<br />
1988, - da med 5 unger (CKN). Tårnfalken blir<br />
ellers observert i hekketida og en må regne<br />
med at den hekker spredt og forholdsvis<br />
sjeldent i kommunen.<br />
Dvergfalk Falco columbarius<br />
Et hekkefunn fra Mjøsstranda i 1968 (TWE),<br />
men ellers blir denne fjellets luftakrobat av og<br />
til sett under trekket, særlig vårtrekket (PNØ).