rapporten
rapporten
rapporten
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Viltkartlegging – Status for viltet i Stange<br />
Linderudsjøen gjør at området utgjør et<br />
potensielt hekkeområde for arten. (Ødegaard<br />
upubl.)<br />
Eneste kjente hekking er fra Åkersvika i 1988<br />
(CKN).<br />
Gråstrupedykker Podiceps grisegena<br />
Arten er blitt observert en gang, i Åkersvika<br />
25.august 1996 (THA).<br />
Horndykker Podiceps auritus<br />
Arten ble observert årlig sommrene fra 1943 til<br />
´49 i Brynitjern og Våletjern, og også<br />
observert ved engangsbesøk ved Nøsletjern<br />
(JKL). Første konstaterte hekking, som også<br />
er første konstanterte hekking sør for<br />
Trøndelag, var i Nøsletjernet 1961(Nøkleby<br />
1962).<br />
Årlig hekking fram til 1965 da tjernet ble<br />
senket. Siden har det enkelte år vært hekking i<br />
Våletjernet og Brynitjernet og observert i<br />
Melstjernet, Musettjernet (før tørrlegging),<br />
Linderudsjøen og Botntjernet.<br />
Storskarv Phalscrocorax carbo<br />
På vintre uten is kan arten ofte observeres på<br />
Kattskjæret utenfor Espa.<br />
Gråhegre Ardea cinerea<br />
I midten av juni dukker hegrene opp i Stange<br />
og påtreffes i de fleste næringsrike vann og<br />
v a s s d r a g . H e k k i n g e r k o n s t a t e r t e i<br />
Vestadhagan i 1990 og i oreskog langs Mjøsa<br />
nord i kommunen.<br />
Skjestork Platalea leucorodia<br />
To individer hadde tilhold i Åkersvika i 16<br />
Side 31<br />
dager i november1989 (THA).<br />
Knoppsvane Cygnus olor<br />
Arten er lett synlig i enkelte næringsrik sjøer<br />
og tjern. I Saksruddammen har den hekket<br />
trofast siden 1989. Ellers har det vært hekking<br />
e l l e r h e k k e f o r s ø k i L i n d e r u d s j ø e n ,<br />
Brynitjernet. Melstjernet og Våletjernet.<br />
Sangsvane Cygnus cygnus<br />
Utilstrekkelig kjent (K)<br />
Arten raster årvisst høst og vår, - særlig i<br />
Linderudsjøen og Saksruddammen der 40 - 50<br />
svaner beiter til de tvinges bort av isen. Også i<br />
Mjøsa ved oset av Husebyåa og i Åkersvika<br />
raster sangsvanene.<br />
Sædgås Anser fabalis<br />
Sårbar (V)<br />
Trekker over Stange høst og vår, og raster av<br />
og til på høsthveteåkerene og grasarealer som<br />
for eksempel på Huseby 26. april 1995 (JRI).<br />
Kortnebbgås Anser brachyrhynchus<br />
I de siste årene har denne arten begynt å raste<br />
under trekk på upløyde åkrer i kommunen. F.<br />
eks. beitet 83 kortnebbgjess på Store-<br />
Ree13.10.93 og 118 på Nordre Raa 22.10 95<br />
(PNØ).<br />
Grågås Anser anser<br />
Trekker antakelig over Stange høst og vår, men<br />
de store gåseflokkene som kalles “grågås” har<br />
vist seg ofte å være kortnebbgjess ved<br />
nærmere kontroll.<br />
Kanadagås Branta canadensis<br />
Denne innførte arten har fått fast fotefeste i<br />
kommunen og hekker årlig på minimum 3<br />
lokaliteter. I de mange sjøer og tjern i<br />
kommunene kan kanadagåsa ha mulighet for<br />
framtidig ekspansjon, og vi må se på<br />
kanadagåsa som en positiv resurs som<br />
jaktobjekt og en opplevelsesresurs for folk<br />
flest. Det er også påvist at der kanadagåsa slår<br />
seg ned tiltrekkes også ofte andre andefugler,<br />
antakelig fordi den gir en viss form for<br />
beskyttelse. Hannen kan være meget aggressiv<br />
i hekketiden, og noen ganger jager den andre<br />
andefugler bort fra vannet der den hekker.<br />
Hvitkinngås Branta leucopsis<br />
Arten er observert en gang i kommunen. -<br />
rastende på stubbmark på Vevla i mars 1989<br />
(CKN) men antas å trekke over Stange høst og<br />
vår.