rapporten
rapporten
rapporten
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Viltkartlegging – Særlige viktige viltområder<br />
storfuglbiotoper og tiurens leveområder, og at<br />
hogstene blir utført meget viltvennlig. Hogster<br />
som unødig fragmenterer arealene kan<br />
redusere storfuglpotensialet i området mye mer<br />
enn det som er nødvendig for å få ut lik<br />
mengde tømmer.<br />
Hensyn og tiltak:<br />
• Unngå ferdseltilrettelegging. Dette gjelder<br />
spesielt Gaukilsjøen. På grunn av de<br />
myrlendte vannkantene er Gaukilsjøen ikke<br />
en attraktiv sjø for f.eks. fiskere.<br />
• Unngå store hogstflater i dalen.<br />
Løvskoginnslaget bør få lov til å være stort,<br />
og arter som rogn, selje, osp og gråor bør<br />
ikke hogges under sluttavvirkning eller<br />
tynning. Sprøyting bør ikke foretas. Skogen<br />
bør drives forsiktig med mest mulig<br />
flerbrukshensyn ivaretatt.<br />
Labbelva er en kort elvestrekning som dannes<br />
av de tre bekkene Vestre Hemstadvangbekken,<br />
Veensvangbekken og Kølhusbekken. Rett<br />
nedenfor Labbsveen går de sammen og danner<br />
Labbelva. Herfra og ned til til samvirkelaget<br />
på Espa går elva gjennom en bratt elvedal. i en<br />
lengde av ca 1 km. Labbelvdalen har en frodig<br />
høgstaude skog med strutseving, tyrihjelm og<br />
trollbær som urter i feltsjiktet. Skogen er i<br />
bunnen av dalen dominert av gråor, rogn, selje<br />
og bjørk, med enkelte innslag av lønn, hegg og<br />
osp. Det står også noen gamle flotte almer.<br />
Lenger opp i dalsidene overtar gran. Dalen<br />
som er orientert mot nordvest og med bratte<br />
sider har stabile fuktighets forhold som gir en<br />
rik mose og lavflora.<br />
L a b b d a l e n m e d s i n f r o d i g e<br />
edelløvskogslignende utforming er en viktig<br />
biotop for mange arter småfugl. Løvskogen, og<br />
de stabile fuktighetsforholdene, gir et rikt<br />
insektsliv som igjen gir grunnlag for fuglene.<br />
På en enkelt tur om våren kan man oppleve<br />
arter som hagesanger, munk, gransanger,<br />
løvsanger, svarttrost, rødvingetrost, måltrost,<br />
rødstrupe m.fl. Mer uvanlige arter som<br />
gulsanger og vintererle vil også med stor<br />
sannsynlighet bruke en slik biotop år om annet<br />
uten at det er dokumentert gjennom<br />
kartleggingen. Indikasjon på hekking av<br />
vintererle foreligger. Det store innslaget av or<br />
gir også muligheter for jerpa til å finne<br />
vinterføde.<br />
Side 15<br />
Av pattedyr kan det nevnes at grevling har<br />
tilhold her. Den rike urtevegetasjonen gir<br />
ypperlig føde for bl.a. rådyr om sommeren,<br />
mens det finnes lite spor etter elgbeiting på<br />
f.eks. ung rogn. Dette tyder på at elg ikke<br />
bruker dalen som vinterbeiteområde.<br />
Naturtypen er sjelden i vår region og gir rom<br />
for arter som ikke har mange alternative<br />
muligheter i distriktet. Av den grunn er dalen<br />
tatt med i denne kategorien.<br />
Hensyn og tiltak:<br />
• Unngå mer utfylling av masse fra<br />
trappefabrikken.<br />
• Unngå snauhogster i dalen. Løvskogen har<br />
marginal verdi som tømmerskog og bør<br />
plukkhogges for å ikke endre<br />
fuktighetsforholdene. Granskogen i<br />
dalsidene bør også drives forsiktig. Noen av<br />
lauvtrærne bør få bli “evighetstrær”. Dette<br />
gjelder spesielt gammel alm, lønn, selje og<br />
osp.<br />
Budalen er en kort bekkedal som faller bratt<br />
ned fra Fallhøgda og ned til E6 ved Mjøsa.<br />
Total lengde er bare 1,5 km. Budalen har en<br />
frodig storbregne og høgstaude skog med<br />
strutseving, tyrihjelm og trollbær i frodige<br />
partier. Skogen er i bunnen av dalen dominert<br />
av gråor, svartor, rogn, selje og bjørk, med<br />
enkelte innslag av lønn, hegg, ask og osp.<br />
Lenger opp i dalsidene overtar gran. Denne ble<br />
hogget nylig, og viser en eventyrlig tilvekst,<br />
men med mye råte. Dalen som er orientert mot<br />
nordvest og med bratte sider har stabile<br />
fuktighets forhold som gir en rik mose og<br />
lavflora.<br />
Budalen med edelløvskogslignende utforming<br />
i bunnen og de nederste delene er en viktig<br />
biotop for mange arter småfugl. En kan her<br />
forvente samme rike fugleliv som i Labbelva –<br />
arter som hagesanger, munk, gransanger,<br />
løvsanger, svarttrost, rødvingetrost, måltrost,<br />
rødstrupe, gulsanger m.fl. Det store innslaget<br />
av or gir også muligheter for jerpa til å finne<br />
vinterføde. Ved en nyplanting av skogen som<br />
nylig ble hogget ville det i den sammenheng<br />
være interessant med innslag av bjørk og<br />
svartor. Dette er en av de plassene i<br />
kommunnen som vil egne seg for denne typen<br />
virkesproduksjon, og det ville gjøre dalen enda<br />
mer interessant viltmessig sett.