Tren til Birken - Tech Nutrition
Tren til Birken - Tech Nutrition
Tren til Birken - Tech Nutrition
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Energibalanse<br />
Mekanismer<br />
bak fettforbrenning<br />
Tekst: Lisa Jacobsson<br />
Ønsker du å presse ned vekten og har prøvd mange<br />
forskjellige dietter uten særlige resultater? Oppfører vekten<br />
seg som en jojo som beveger seg opp og ned fra vinter <strong>til</strong><br />
sommer? Hvis du ønsker at kroppsfettet skal holdes på et<br />
vedvarende kontrollert nivå, skal du her få mer kjøtt på<br />
beina som rører ved de grunnleggende mekanismene om<br />
fettforbrenning. Forhåpentligvis kan dette gi deg mer<br />
motivasjon i kampen om den fi ne kroppsfasongen hvor de<br />
gjemte musklene trer frem bak overskyggende fettlager!<br />
Ligger du i negativ energibalanse?<br />
Hvordan går det an at Ole som spiser så lite, går opp<br />
i vekt, mens Martin som spiser så mye, likevel går ned?<br />
Begreper som ofte blir brukt i forskningssammenhenger<br />
for å vise variasjoner i kroppens energi<strong>til</strong>stand, er såkalt<br />
”positiv og negativ energibalanse”. For å illustrere det med<br />
enkle synonymer, så har kroppen på en måte en energikonto<br />
for inntak og uttak, uavhengig om du setter inn<br />
kroner eller øre (f eks. karbohydrater eller fett). Tar du ut<br />
like mye energi som du setter inn, så ligger du i energibalanse.<br />
Forbruker du mer energi enn du setter inn, så<br />
ligger du i negativ energibalanse. Setter du inn mer energi<br />
enn du forbruker, havner du i positiv energibalanse. For<br />
å tære på kroppsfettet kreves det at du ligger i negativ<br />
energibalanse. Disse ”<strong>til</strong>standene” varierer ut over dagen,<br />
fra dag <strong>til</strong> dag og så videre. Det er først når den ene<br />
energi<strong>til</strong>standen tar over mer enn den andre sett over tid,<br />
at det har betydning for hvor lett det er å brenne bort<br />
fettlagrene. Kroppen har kompliserte reguleringsmåter,<br />
blant annet via hormoner som styrer dette inn- og uttaket<br />
på en kontrollert måte.<br />
Lagring av energi<br />
Fett er den mest konsentrerte formen for energi som du<br />
fi nner i mat, og de fl este vet at fett <strong>til</strong>fører mer enn dobbelt<br />
så mye kalorier per gram som karbohydrater og protein.<br />
Når vi havner i positiv energibalanse over tid, så lagres<br />
energien i kroppen. Dette er et faktum vi bare må akseptere.<br />
Det fi nnes hovedsakelig 2 typer lagringsmåter; som<br />
fett (i form av triglyserider) og som glykogen (glukose/<br />
–16–<br />
“For at fettforbrenningen skal holdes<br />
i gang, må glukose fi nnes <strong>til</strong>gjengelig.<br />
Fettet skal på en måte brenne i karbohydratenes<br />
ild!”<br />
sukker). En plass når du et tak for hvor mye glykogen som<br />
kan lagres i kroppen, mens fettdepoter kan vokse seg langt<br />
større. Du kan <strong>til</strong> en viss del trene opp kroppen <strong>til</strong> å lagre<br />
mer glykogen, men vi kan likevel lagre mye større kvanta<br />
energi i form av fett enn glykogen. Har du fulle glykogenlager<br />
velger derfor kroppen å enten bruke mer energi fra<br />
glykogenet (og beholder fettlagrene i større grad) eller<br />
å lagre overskudd av karbohydrater som fett. Det totale<br />
glykogenlageret (både i muskler og lever) <strong>til</strong>svarer ca.<br />
2500 kcal, mens 1 kg fett <strong>til</strong>svarer cirka 7500 kcal. En<br />
person på 74 kg med 10% kroppsfett har <strong>til</strong>svarende<br />
57 000 kcal bare i form av fett!<br />
Kroppsformen har stor betydning for helsen<br />
Lagret fett oppfører seg ulikt avhengig av plassering på<br />
kroppen. Fett rundt magen er mer helsefarlig enn lagret fett<br />
på rumpa. Den typiske utbulende, litt harde ”øl”magen<br />
(såkalt epleform) innebærer vanligvis at fett er lagret rundt