You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
www.lederne.no 03 10<br />
100 år<br />
med trygghet<br />
OKT<br />
Håkonshallen, Bergen, 17. september 2010
Om LEDERnE<br />
<strong>Lederne</strong> er organisasjonen for Norges ledere og teknisk<br />
og merkantilt ansatte. I jubileumsåret 2010 har over<br />
15.000 ansatte i vel 1.200 bedrifter valgt <strong>Lederne</strong> som<br />
sin partner for individuell service, rådgivning, utvikling,<br />
forhandlingsservice og juridisk støtte. disse er fordelt på<br />
sju regioner og 125 avdelinger.<br />
<strong>Lederne</strong> ble stiftet i 1910 og er partipolitisk uavhengig.<br />
Organisasjonen har avtaler med de fleste arbeidsgiverorganisasjoner,<br />
og tilbyr blant annet omfattende støtte<br />
til kurs og etterutdanning, attraktive forsikringer for<br />
medlemmet og familien samt økonomisk støtte ved<br />
arbeidsledighet.<br />
Om magasinEt LEDERnE<br />
Magasinet <strong>Lederne</strong> distribueres til alle medlemmer<br />
i <strong>Lederne</strong> og andre i ledende og betrodde stillinger.<br />
Om LEsERnE<br />
Organisasjonen <strong>Lederne</strong> har i dag medlemmer innenfor<br />
følgende bransjer: Barnehager, bergverk, bilbransjen,<br />
bygg og anlegg, handel, hotell og restaurant, IKT,<br />
industri, landbruk, luftfart, offentlig virksomhet, olje og<br />
gass, rederi, reiseliv, servicebedrifter, transport og vekstog<br />
attføringsbedrifter.<br />
UtgivER<br />
<strong>Lederne</strong>, Postboks 2523 Solli, 0202 Oslo<br />
Besøksadresse: drammensveien 44, Oslo<br />
Tlf 22 54 51 50, fax 22 55 65 48<br />
Hjemmesider: www.lederne.no<br />
ansvaRLig REDaktøR<br />
Sverre Simen Hov, tlf 915 95 055<br />
e-post: sverre@lederne.no<br />
redaksjon: norsk Kunde og Medlemsutvikling<br />
e-post: bm@4349.no<br />
tEmanUmmER<br />
Hvert nummer vil inneholde artikler knyttet til ledelse<br />
og utvikling, i tillegg til fokus på et spesielt tema.<br />
UtgivELsEspLan 2010<br />
<strong>nr</strong> 4 uke 48<br />
OppLag : 17 000<br />
LayOUt : norsk Kunde og Medlemsutvikling<br />
tRykk: Gunnarshaug Trykkeri AS<br />
ISSn 1890-887X (online)<br />
ISSn 1504-601X (trykt utg.)<br />
annOnsER, innstikk/biLag<br />
norsk Kunde og Medlemsutvikling v/ Tomas Jacobsen<br />
E-post: tomas@norskkunde.no Tlf: 51 77 03 39<br />
FORsiDEFOtO: Ingrid Harboe<br />
Innhold<br />
3<br />
4<br />
6<br />
12<br />
14<br />
16<br />
17<br />
18<br />
24<br />
26<br />
28<br />
29<br />
30<br />
32<br />
40<br />
42<br />
49<br />
50<br />
52<br />
58<br />
59<br />
Leder<br />
<strong>Lederne</strong> miks<br />
Feiret de første 100 årene med balansekunst<br />
Prosessen bak <strong>Lederne</strong>s jubileumsbok<br />
<strong>Lederne</strong>s nye samfunns- og samvittighetsprosjekt<br />
50 år i samme bedrift<br />
Årets avdeling 2009<br />
en ny dans for Coop<br />
Livsløpsleverandøren Beerenberg<br />
I hodet på en mester<br />
Jacob Lund<br />
Barnebryllup i norges eldste barnehage?<br />
Adovokaten svarer<br />
Kirkenes - europas svar på Singapore?<br />
Lønn som fortjent<br />
Velsmurt maskin<br />
3 nyttige iPhone apps<br />
rammevilkårene til fremtidens attføring<br />
<strong>Lederne</strong> Aktuelt<br />
Fra Alexander L. Kielland til deepwater Horizon<br />
Leserinnlegg<br />
LEDER<br />
Ved dette jubileet<br />
favner vi 100<br />
års historie, fra<br />
nitti år av det 20.<br />
århundre til 10 år av det 21. århundre. Jeg er ubeskjeden<br />
nok til å si at vi i dag ikke bare favner vår egen historie som<br />
fagforbund. Vi favner også det nye og moderne Norges<br />
historie. Det er en innholdsrik og spennende historie.<br />
Jan Olav Brekke, forbundsleder<br />
Vårt år og utgangspunkt er 1910. Fem år tidligere hadde Norge løsrevet<br />
seg fra unionen med Sverige og blitt et selvstendig kongedømme. I<br />
1905 ble også en av de sterkeste vekstmotorer for det nye Norge startet;<br />
Norsk Hydro. Selskapets grunnlegger og første generaldirektør Sam Eyde<br />
formulerte som sitt valgspråk: Der det er vilje er der vei. Hydro var basert<br />
på det som vil gi oss evig rikdom: Vannkraften. To generasjoner senere<br />
startet olje- og gasseventyret.<br />
Vårt forbunds grunnlegger var Carl Jensen. Han stilte seg i spissen for<br />
stiftelsen av De industrielle Formænd og Værksmestres Landsforbund, som<br />
i 1928 ble til Norges Arbeidslederforbund (NALF), og i 1998 til <strong>Lederne</strong>.<br />
Vi har i forbindelse med markeringen av vårt 100 årsjubileum nedlagt<br />
krans ved Carl Jensens grav på Solheim kirkegård i Bergen, slik det høver<br />
seg å minnes våre forfedre og grunnleggere.<br />
Hva vet vi ellers om året 1910? Jo, den internasjonale kvinnedagen ble<br />
innstiftet. For første gang lettet et sjøfly, i Frankrike. Her hjemme ble<br />
Norges Tekniske Høyskole (NTH) – i dag NTNU – grunnlagt i Trondheim.<br />
Flere kjente nordmenn ble født: Trygve Bratteli, Leif Juster, Ferdinand<br />
Finne og Claes Gill. I 1910 døde Bjørnstjerne Bjørnson. Folketellingen det<br />
året viste for øvrig at det bodde 2,4 millioner mennesker i Norge. Fem år<br />
etter unionsoppløsningen slo Sverige Norge 4-0 i fotball, og i den norske<br />
cupfinalen slo Lyn Odd 4-2.<br />
Og så ble altså vårt forbund født.<br />
Vår organisasjon står sentralt i fortellingene om det nye industrielle<br />
Norge. Vi var der både i den første og andre energirevolusjonen, både da<br />
vannkraften ble temmet og oljen ble funnet. Vi har også sett utvikling<br />
<strong>Lederne</strong> favner også<br />
Norges historie<br />
og vekst på mange andre samfunnsområder. Våre medlemmer har stått<br />
sentralt i de byggeprosjekter og den verdiskaping som har gjort Norge til<br />
et av verdens rikeste og et av de aller beste land å bo i. Jeg tillater meg å si<br />
at vi gjennom hundre år har representert mennesker som har levert innsats<br />
og svette, kunnskap og kreativitet, oppofrelse og lojalitet. Vi har gitt vårt<br />
bidrag til Norges vekst og utvikling, og vi skal gjøre det fortsatt.<br />
Vår historie har vært preget av målbevisst arbeid for våre medlemmers<br />
interesser. Fordi våre medlemmer i hovedsak har vært arbeidsledere, har<br />
ikke streik vært et virkemiddel som har kjennetegnet vår historie. Jeg vil<br />
snarere si at våre interesser har vært fremmet ved å vektlegge verdier som<br />
integritet, lojalitet og balanse. Jeg tror ikke det er en overdrivelse å si at<br />
vårt forbund har bidratt til brobygging, ro og stabilitet i norsk arbeidsliv.<br />
Vi markerer forbundets første hundre år med å utgi en bok som vi har<br />
kalt Balansekunstnerne. Den ligger ved dette magasinet til alle våre<br />
medlemmer. Jeg synes det er en god beskrivelse av hva vi har definert som<br />
vår oppgave, og det arbeid vi har gjort og fortsatt vil gjøre i det norske<br />
samfunn. Vårt forbund har først og fremst henvendt seg til mellomledere;<br />
de medarbeiderne i bedrifter og offentlig sektor som ofte er blitt stående<br />
mellom barken og veden i hierarkiet på en arbeidsplass og i en organisasjon.<br />
I et år som dette vender vi blikket både mot fortid, nåtid og fremtid. Vi<br />
takker de som var forbundets pionerer og første bygningsmenn og kvinner.<br />
Vi takker alle de som har båret vårt forbund frem i gode og i mindre gode<br />
dager, og vi takker hverandre for et godt fellesskap om en sak vi tror på og<br />
står for.<br />
(Utdrag fra hovedtalen under jubileumsmiddagen i Håkonshallen i Bergen 17.<br />
september 2010.)<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 3
44 tiltak for å hente ut mer olje<br />
Eksperter foreslår 44 tiltak for å få mer olje<br />
ut av hvert felt på norsk sokkel. Boring av<br />
flere brønner vil være ett av de mest effektive<br />
tiltakene, mener ekspertutvalg.<br />
Olje- og energidepartementet oppnevnte<br />
tidligere i år et ekspertutvalg som skulle foreslå<br />
tiltak for å øke utvinningen på norsk sokkel.<br />
- Å få mer ut av feltene vil være en av de største<br />
utfordringene og mulighetene for både myndighetene<br />
og aktørene på norsk sokkel i tiden<br />
fremover. Hvordan vi skal klare dette vil bli en<br />
del av den kommende petroleumsmeldingen,<br />
sier Riis-Johansen i en pressemelding.<br />
Halvparten kan bli liggende<br />
Dersom ikke tiltak iverksettes vil rundt<br />
halvparten av oljen bli liggende igjen i bakket<br />
etter at feltene er stengt ned. En økning i<br />
utvinningsgraden på ett prosentpoeng tilsvarer<br />
bruttoverdier på om lag 270 milliarder kroner,<br />
ifølge statsråden.<br />
- Vi skal nå sette oss ned for å vurdere tiltakene.<br />
Jeg håper og tror at dette arbeidet vil bidra<br />
positivt i fortsettelsen i vårt arbeid med økt<br />
utvinning, sier statsråd Riis-Johansen.<br />
- Fremtidige generasjoner arver<br />
mindre<br />
Fremtidige generasjoner kan ikke forvente å<br />
arve rikdom fra sine foreldre etter den verste<br />
økonomiske krisen siden 1930-tallet, viser ny<br />
britisk undersøkelse.<br />
Av 6010 spurte europeere, sier bare 10 prosent<br />
at de har planer om å overføre «betydelig<br />
rikdom» til sine arvinger.<br />
Det viser en forbrukerundersøkelse utført av<br />
Absolute Strategy Research for Janus Capital<br />
Group, skriver den britiske avisen The Telegraph.<br />
Ytterligere 42 prosent av de spurte sa de ikke<br />
hadde intensjoner om å etterlate noe arv, mens<br />
de siste 48 prosentene var usikre.<br />
i FOkUs<br />
via aftenbladet.no<br />
via e24.no<br />
LEDERnE miks LEDERnE miks<br />
- norske rigger har svære hull i<br />
vedlikeholdet<br />
Petroleumstilsynet er bekymret over vedlikeholdet<br />
på boreriggene på norsk sokkel. Det har<br />
vært nære på at man har fått store ulykker i<br />
Norge.<br />
BPs granskingsrapport etter Deepwater<br />
Horizon-ulykken i Mexicogulfen viste at dårlig<br />
vedlikehold på riggen var en av hovedårsakene<br />
til ulykken der 11 personer mistet livet og<br />
enorme mengder olje strømmet ukontrollert ut<br />
i Mexicogulfen i det som ble historiens største<br />
oljeutslipp.<br />
Også her hjemme er dårlig vedlikeholdte<br />
borerigger som opererer på norsk sokkel et<br />
stort problem. Allerede i februar i år kom<br />
Petroleumstilsynet med et kraftig varsko om<br />
vedlikeholdsituasjonen.<br />
- Vår oppfatning er at det fremdeles er svære<br />
hull i vedlikeholdet. Samtidig merker vi at<br />
det sterke fokuset på vedlikehold nå har blitt<br />
oppfattet av selskapene, men vi savner det løftet<br />
innen vedlikehold som vi mener trenges, sier<br />
Ole-Gunnar Faret, informasjonsansvarlig ved<br />
Petroleumstilsynet til DN.no.<br />
via dn.no<br />
Hydro vil bli ledende på<br />
resirkulering<br />
-Tiden er inne for Hydro til å trappe opp<br />
aktivitetene i resirkulering av aluminium, sier<br />
Hydro-sjef Svein Richard Brandtzæg<br />
Norsk Hydro tar sikte på å bli Europas ledende<br />
aktør på resirkulering av aluminium.<br />
Det sa selskapets konsernsjef Svein Richard<br />
Brandtzæg under åpningen av messen "Aluminium<br />
2010", ifølge en pressemelding.<br />
-Tiden er inne for Hydro til å trappe opp aktivitetene<br />
i resirkulering av aluminium. I tillegg til<br />
at det ventes av kundene våre, representerer det<br />
også en stor forretningsmulighet for selskapet,<br />
ettersom vi har kompetansen og det mest<br />
omfattende nettverket og kundebasen av alle<br />
aluminiumselskapene i Europa, sa Brandtzæg.<br />
via dn.no<br />
<strong>Lederne</strong>s nye samfunns- og<br />
samvittighetsprosjekt der mor og barn<br />
får et nytt liv i Rio de Janeiro. se filmen -<br />
delta selv! http://is.gd/fmFnZ- 22. sep<br />
ny bok: balansekunstnerne om norsk<br />
mellomledelse gjennom 100 år. http://<br />
is.gd/fkQi1 - 21. sep<br />
Rt @pressenytt: gratulerer med ny<br />
bok bl.a @<strong>Lederne</strong>, @evagrinde og @<br />
valebrokksenior - om norsk ledelse i 100<br />
år http://is.gd/fkQz6 - 21. sep<br />
Rt @Harvardbiz: your most Helpful<br />
Colleague (Don't you Hate Him?)<br />
http://s.hbr.org/9gLgyy - 20. sep<br />
<strong>Lederne</strong> står sterkere enn noensinne og<br />
ser frem mot de neste 100 årene: http://<br />
is.gd/feJkv - 17. sep<br />
@vidar_Osa Helt enig, dette er en<br />
situasjon våre medlemmer kjenner godt<br />
igjen. - 17. sep<br />
@vidar_Osa godt spørsmål. Et annet<br />
er hvor mange som føler de har tid til<br />
hverdagens rutiner, ledelse og i tillegg<br />
kompetanseheving? - 17. sep<br />
- kvinnelige ledere hindrer ofte seg selv:<br />
http://is.gd/feDWr - 17. sep<br />
pOLLing<br />
Er du fornøyd med din egen leder på<br />
arbeidsplassen?<br />
Ja<br />
Nei<br />
Usikker<br />
Følg oss på twitter:<br />
http://twitter.com/<strong>Lederne</strong><br />
fra lederne.no<br />
57%<br />
25%<br />
tok du med deg jobben i sommerferien?<br />
9%<br />
Antall stemmer: 46<br />
nei 56%<br />
Ja, under<br />
1t pr. dag<br />
28%<br />
Antall stemmer: 226<br />
Annonseinfo<br />
Formater:<br />
Vi støtter alle vanlige annonseformater som GIF, JPG, HTML og Flash.<br />
Størrelser:<br />
norske ledere er ikke fornøyd<br />
med hvordan deres overordnede<br />
kommuniserer: http://is.gd/fdtQF - 16. sep<br />
<strong>Lederne</strong> feirer sine første 100 år - 100<br />
personer er i dag samlet i bergen. altfor<br />
få norske ledere er på skolebenken:<br />
http://is.gd/fd8Xc - 16. sep<br />
Ja, 1-2t pr.<br />
dag<br />
Ja, mer<br />
enn 2t pr.<br />
dag<br />
Toppbanner: 768x150 pixler, max 50 kb.<br />
Nettboard: 468x400 pixler, max 50 kb.<br />
Skyskraper: 180x500 pixler, max 50 kb.<br />
Rektangel: 300x250 pixler, max 50 kb.<br />
Minibanner: 468x100 pixler, max 20 kb.<br />
(Ta kontakt hvis det er problematisk å holde seg innenfor disse størrelsene)<br />
- kvinner hindrer seg selv i å bli<br />
sjef<br />
Det er ikke lenger menn som hindrer kvinner<br />
i å bli ledere, men kvinner selv som vegrer seg<br />
mot å ta slike stillinger, mener personalsjef i<br />
konsulentselskapet Sweco, Anne Sødem.<br />
Flash:<br />
Vi kan spille av annonser i alle versjoner av flash-player, men anbefaler å levere i filene i versjon 7<br />
eller 8 dersom det er mulig, da det ennå er mange brukere som ikke vil få vist annonsen i flash siden<br />
de har for gammel versjon av flash-player.<br />
Alle flash-annonser bør leveres med en jpg eller gif "fallback". Denne vises hvis brukeren ikke har<br />
installert flash eller har en eldre flash-player enn det annonsen krever.<br />
Hun fortalte i dag på et ledelsesseminar som ble<br />
avholdt i forbindelse med <strong>Lederne</strong>s jubileumsdager<br />
i Bergen at de mest fleksible arbeidsplassene<br />
er de som i dag vinner kampen om de beste<br />
hodene, skriver Pressenytt.<br />
Linken til annonsøren skal ikke legges inn i flash-annonsen, men man skal i stedet implementere<br />
clickTAG i en knapp i annonsen:<br />
on (release)<br />
{<br />
getURL(_root.clickTAG, "_blank");<br />
}<br />
Hvis du ønsker flere ulike linker på ulike steder i annonsen, legger du inn clickTAG1, clickTAG2 etc på<br />
de ulike knappene. Husk å sende med URL til linkene.<br />
CPU-bruk<br />
Macromedias Flash-spillere benytter seg av datamaskinens prosessor CPU (Central Processing Unit)<br />
når den håndterer animasjon, masker og når den kjører kode og utfører beregninger i Flash. Filer som<br />
inneholder avanserte animasjoner, transformasjoner, looper og tidsstyrt funksjonalitet tar større andel<br />
I kampen om de beste hodene er fleksibilitet i<br />
forhold til familieliv og fritid stadig viktigere for<br />
bedriftene.<br />
av datamaskinens prosessorkraft relativt sett. Om en annonse krever for mye prosessorkraft kan det<br />
påvirke ens egne eller andres annonser. En liten topp på 20-30% er helt normalt. Men om ikke CPUbruken<br />
stabiliserer seg på et relativt lavt nivå, bør det gjøres endringer.<br />
DN.no forbeholder seg retten til å fjerne annonser som fungerer dårlig eller bruker urimelig mye CPU<br />
umiddelbart og uten videre varsel.<br />
Lyd:<br />
Lyd er kun tillatt hvis den aktiviseres ved klikk, og alle lyder skal godkjennes av oss før de legges ut.<br />
Husk stoppknapp.<br />
- Det er ikke lenger slik at det er menn som<br />
hindrer kvinner i å få lederstillinger, men kvinner<br />
som selv velger dette bort fordi de føler det<br />
er vanskelig å kombinere lederrollen med det<br />
private. I altfor mange tilfeller ser vi at svært<br />
dyktige kvinnelige ledere gir seg etter de føder<br />
sitt første barn, sier Sødem.<br />
Annonser med video:<br />
Vi kan spille av video i flash-annonser. For å gjøre dette må videoen ligge i en egen fil, som blir hentet<br />
opp gjennom hovedannonsen. Denne videoen skal ikke lastes automatisk, men idet brukeren gjør en<br />
aktiv handling, altså ved mouseover, klikk eller lignende. Lyd, se eget punkt.<br />
Dersom det er ønskelig, kan filmer hentes (feedes) fra vår server, ta kontakt med oss for tekniske<br />
detaljer.<br />
14%<br />
6%<br />
LEDERnE i mEDia<br />
17. sept. 16. sept.<br />
Feirer 100 år mellom barken og<br />
veden<br />
- Mellomlederne er fortsatt i utsatt posisjon,<br />
mener forbundsleder Jan Olav Brekke i<br />
jubileumsåret for <strong>Lederne</strong>.<br />
- Jeg mener det helt klart er like stort behov<br />
for ledere, som for andre, å organisere seg. Min<br />
oppfatning er at om det er noen som trenger<br />
en organisasjon i ryggen, så er det de i lederposisjoner,<br />
sier forbundsleder Jan Olav Brekke til<br />
E24.<br />
Denne uken feirer <strong>Lederne</strong> 100-årsjubileum.<br />
De fleste medlemmene er mellomledere og<br />
Brekke mener det fortsatt er behov for et sterk<br />
organisasjon for denne gruppen.<br />
- Å være mannen i midten er et kjent begrep.<br />
Mellomledere skal tilfredsstille medarbeidernes<br />
krav nedenfra og samtidig sette i live øverste<br />
ledelses mål og strategi, sier Brekke.<br />
I de senere årene har mellomlederne i større<br />
grad fått oppgaver knyttet til administrasjon<br />
og personalarbeid. I den sammenheng mener<br />
Brekke at kompetanseheving blant mellomlederne<br />
må prioriteres hos toppledelsen i<br />
bedriftene.<br />
- Å gi faglig påfyll og kompetanseheving må til<br />
til disse oppgavene, mener Brekke.<br />
I forbindelse med jubileet har <strong>Lederne</strong> utgitt<br />
boken Balansekunstnere som tar for seg mellomlederes<br />
utfordringer gjennom 100 år. Tidligere<br />
TV2- direktør Kåre Valebrokk, Eva Grinde,<br />
journalist i Dagens Næringsliv og historiker<br />
Yngve Nilsen er alle bidragsyter i boken.<br />
Nilsen har sett på organisasjonen <strong>Lederne</strong> i et<br />
historisk perspektiv fra den spede starten under<br />
framveksten av fagorganisering.<br />
Magasinet <strong>Lederne</strong> korrigerer<br />
I artikkelen ”1970-årenes konflikter ved Norsk Hydro” i magasinet <strong>Lederne</strong> <strong>nr</strong> 2/2010 er det noen feil. Bildet på side 7 har feil tekst:<br />
Kontrollrommet er ikke fra salpetersyrefabrikkene på Herøya, 1970-1979, men fra kontrollrommet på Ammoniakkfabrikk NI i 1965.<br />
Norsk Hydro startet ammoniakkfabrikkene på Herøya i 1968, ikke i 1965 og 1966. Etter tvungen lønnsnemnd fredag 1. oktober 1976<br />
var medlemmene tilbake på jobb mandag 4. oktober 1976 (ikke i midten av oktober).<br />
Magasinet <strong>Lederne</strong> beklager, og takker kasserer for <strong>Lederne</strong>s avdeling Herøya, Arild Nygaard, for skarp korrektur.<br />
15. sept.<br />
bergensledere ærligst i landet<br />
Ledere i Bergen opplever sine egne ledere som<br />
ærligere og mer etiske enn kolleger i resten av<br />
Norge.<br />
Det viser en studie utført av Great Place To<br />
Work Institute Norge på oppdrag av arbeidstakerorganisasjonen<br />
<strong>Lederne</strong>.<br />
Norske toppledere ligger likevel langt bak de<br />
beste bedriftslederne i Europa.<br />
I undersøkelsen blir norske mellomledere bedt<br />
om å vurdere sine egne sjefer. Administrerende<br />
direktør i Great Place To Work Institute Norge,<br />
Jannik Krohn Falck, forteller at undersøkelsen<br />
avdekker store geografiske forskjeller i norsk<br />
lederskap.<br />
– Bergensledere scorer høyest på områdene<br />
ærlig og etisk forretningsførsel. Hele 82 prosent<br />
av lederne i Bergen mener deres egne sjefer<br />
er ærlige og etiske i sin forretningsførsel. Til<br />
sammenligning er landsgjennomsnittet i Norge<br />
71 prosent, sier han.<br />
Likevel har norske ledere, også i Bergen, et godt<br />
stykke igjen dersom de sammenligner seg med<br />
toppbedriftene i Europa. – I Europas 100 beste<br />
bedrifter oppgir 92 prosent at de opplever deres<br />
egne sjefer som ærlige og etiske, opplyser Falck.<br />
Skaper trygghet<br />
Forbundsleder i <strong>Lederne</strong>, Jan Olav Brekke,<br />
mener ærlig og etisk forretningsførsel har<br />
stor betydning for hvordan en bedrift og<br />
arbeidsplass fungerer. Han tror at Bergen som<br />
gammel handelsby har lært at ærlighet og riktig<br />
forretningsførsel er viktig.<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 5
Feiret de første 100 årene med<br />
balansekunst<br />
Bergensordfører Gunnar Bakke ønsket jubileumsdeltakerne velkommen til byen der <strong>Lederne</strong> ble etablert i 1910<br />
For flere bilder, saker og film, se www.lederne.no/100<br />
Det ble uforglemmelige jubileumsdager 16. og 17. september i byen mellom<br />
de syv fjell, Bergen. Her så <strong>Lederne</strong> dagens lys i 1910, og nå ble det feiret<br />
med fag, stil og underholdning.<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 7
Tekst: Sverre Simen Hov og Tale Jordbakke<br />
Foto: Ingrid Harboe<br />
Forbundsstyret avholdt møte 15. september,<br />
og jubileumsdagene startet 16. september med<br />
frokostseminar i samarbeid med Great Place<br />
To Work Institute der <strong>Lederne</strong>s jubileumsbok<br />
”Balansekunstnerne” ble lansert for 80 deltakere.<br />
- <strong>Lederne</strong> er ikke et streikeforbund. Vi betegnes<br />
nok riktigere av det som er tittelen på boken om<br />
forbundets første 100 år: ”Balansekunstnerne”.<br />
Jeg er glad og stolt over boken og synes forfatterne<br />
har fått frem et spennende portrett av en<br />
organisasjon og en nasjon gjennom hundre år, sa<br />
nestleder Tor Hæhre da han lanserte boken.<br />
Alle <strong>Lederne</strong>s medlemmer får boken med denne<br />
utgaven av medlemsmagasinet. Den kan også<br />
kjøpes på www.lederne.no/100 og som en av<br />
landets første bøker for iPad og iPhone.<br />
great place to Work institute<br />
Av funn som skapte mange medieoppslag<br />
på frokostseminaret i samarbeid med Great<br />
Place To Work Institute var at kun 41 prosent<br />
av <strong>Lederne</strong>s medlemmer er fornøyd med<br />
kommunikasjonen fra sine egne ledere og at<br />
kun fire av ti føler de får nødvendig tilgang til<br />
kompetanseheving. Begge tallene er langt under<br />
de beste i Europa.<br />
- Dårlig kommunikasjon går direkte utover<br />
inntjeningen, og for å henge med i toppen er det<br />
viktig at norske bedrifter ser på videreutdanning<br />
av sine ledere som en investering, og ikke bare<br />
en utgift, sa forbundsleder i <strong>Lederne</strong>, Jan Olav<br />
Brekke, i en uttalelse til mediene.<br />
Ledelseskonferanse med nHO<br />
Etter frokostseminaret begynte ledelseskonferansen<br />
”Ledelse i Norge i fortid, nåtid og<br />
fremtid”, som <strong>Lederne</strong> og NHO arrangerte i<br />
samarbeid for 110 deltakere. Her var Ingrid<br />
Bjørnov konferansier, og hun holdt en profesjonell<br />
og underholdende rød tråd gjennom<br />
arrangementet. Av innlederne var forfatter<br />
Hans Olav Lahlum (”Ledelse i et historisk<br />
perspektiv”), statssekretær Gina Lund i Arbeidsdepartementet,<br />
HR-manager Kristin E. Flagstad i<br />
ISS og Anne Sødem, personalsjef i Sweco.<br />
For flere bilder, saker og film, se www.lederne.no/100<br />
- Det er de virksomhetene som gjør det mulig<br />
å være leder og småbarnsforeldre som klarer å<br />
kapre og ikke minst holde på de gode hodene.<br />
Det er ikke lenger menn som hindrer kvinner fra<br />
å bli ledere, men kvinner selv som vegrer seg fra<br />
å ta slike stillinger, var noe av det Sødem sa som<br />
skapte presseoppslag.<br />
Fløien Folkerestaurant<br />
Om kvelden 16. september tok vel 170<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 9
Jannik Krohn Falck, Great Place To Work Institute Kristin E. Flagstad, ISS<br />
konferansedeltakere og ledsagere Fløibanen<br />
for å spise middag på Fløien Folkerestaurant.<br />
Her fremkalte standupkomiker Rune Andersen<br />
krampelatteren med sine imitasjoner av kjente<br />
nordmenn i et ledelsesperspektiv.<br />
Den årlige kongressen<br />
Fredag 17. september var det duket for <strong>Lederne</strong>s<br />
årlige kongress. Forbundsleder Jan Olav Brekke<br />
åpnet med en oppsummering av hvor organisasjonen<br />
står i dag, før han vendte blikket mot<br />
Gina Lund<br />
fremtiden.<br />
- <strong>Lederne</strong> hadde i 2009 sitt beste år noensinne.<br />
Aldri før har resultatene vært så gode, medlemmene<br />
talt så mange og vår plass i det offentlige<br />
rom vært større. Vi skal jobbe kontinuerlig<br />
med å befeste vår posisjon som den viktigste og<br />
sterkeste organisasjonen for norske ledere, sa<br />
han.<br />
Kommunikasjonsleder Sverre Simen Hov<br />
fikk kongressens tilslutning til å innlede et<br />
samarbeidsprosjekt med mødrehjemmet Abrigo<br />
utenfor Rio de Janeiro for å utvikle dette til å bli<br />
<strong>Lederne</strong>s samfunns- og samvittighetsprosjekt.<br />
Flere <strong>Lederne</strong>avdelinger har allerede gitt gaver<br />
til mødrehjemmet, og fra og med 2011 vil én<br />
krone av medlemmenes månedlige kontingent<br />
gå direkte dit. Se presentasjonsfilm om mødrehjemmet<br />
på www.youtube.com/<strong>Lederne</strong>Norge.<br />
Anne Sødem, Sweco<br />
Ingrid Bjørnov<br />
kransenedleggelse<br />
Umiddelbart etter kongressen ble det satt opp<br />
buss til Solheim kirkegård, der det ble lagt ned<br />
krans på graven til <strong>Lederne</strong>s første forbundsleder<br />
og drivkraften bak dannelsen i 1910, Carl Johan<br />
Jensen. Han var kun 34 år gammel i 1910.<br />
stilfullt i Håkonshallen<br />
Og så, på kvelden 17. september, gikk i<br />
underkant av 300 stivpyntete gjester i prosesjon<br />
med buekorps til Håkonshallen for den<br />
Hans Olav Lahlum<br />
høytidelige jubileumsmiddagen som markerte<br />
<strong>Lederne</strong>s 100-årsjubileum. Her var Bergens<br />
ordfører Gunnar Bakke gjest, og Ingrid Bjørnov<br />
hadde også her en viktig rolle som konferansier<br />
for hilsningstaler og gaveoverrekkelser.<br />
Fridtjov Jensen fikk tildelt forbundets æresmedlemskap<br />
og avdeling Kristiansund ble kåret til<br />
årets avdeling 2009 før kveldens overraskelse,<br />
Leiv Erik Larsen (18) som rørte Elisabeth<br />
”Bettan” Andreassen til tårer på TV2s X Faktor,<br />
se og les alt fra jubileumsdagene<br />
• Kjøp boken ”Balansekunstnerne” på www.lederne.no/100 og for iPad / iPhone<br />
• Se bilder fra jubileumsfeiringen på www.lederne.no/100<br />
• Se filmen fra jubileumsdagene på www.youtube.com/<strong>Lederne</strong>Norge<br />
• Les alle sakene om jubileumsdagene på www.lederne.no/100<br />
For flere bilder, saker og film, se www.lederne.no/100<br />
trollbandt jubileumsgjestene med to sanger. Han<br />
er sønn av Øyvind Larsen, leder for <strong>Lederne</strong>s<br />
avdeling 57 Arendal. Kvelden ble avrundet til<br />
dans fra storband.<br />
Prikkfrie jubileumsdager ga svært fornøyde<br />
jubileumsdeltakere som fikk minner for livet.<br />
<strong>Lederne</strong> er mer enn noen gang beredt til fortsatt<br />
å bidra med balansekunst i det norske samfunn<br />
og på norske arbeidsplasser.<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 11
Prosessen bak <strong>Lederne</strong>s<br />
jubileumsbok<br />
Dinamo Forlags forretningside er ”Med basis i<br />
innovative oppdragsutgivelser skal forlaget drive<br />
seriøst allmenforleggeri”. Denne formuleringen<br />
sier det meste om hvordan vi ønsker å drive vår<br />
virksomhet og hvor viktig oppdragsutgivelser er<br />
for forlaget. Samtidig legger den listen for våre<br />
prosjekter. Innovative oppdragsutgivelser er et<br />
kvalitativt mål som hele tiden skal gi oss noe å<br />
strekke oss etter. Samtidig er vi sjanseløse om<br />
ikke våre oppdragsgivere gir oss tillit og frihet<br />
til å løse oppgaven på en relevant og tilfredsstillende<br />
måte.<br />
Dette var utgangspunktet da Dinamo Forlags<br />
Jan Kristian Mardal, som var vår ansvarlige for<br />
oppdragspublikasjoner, tok kontakt med ledelsen<br />
hos <strong>Lederne</strong>, representert ved Jan Olav Brekke<br />
og Tor Hæhre. Vi hadde fått informasjon om at<br />
<strong>Lederne</strong> var 100 år i 2010, men hadde på det<br />
tidspunktet ingen utmeislet idé om hvordan<br />
vi ville løse prosjektet. Vi fikk imidlertid<br />
anledning til å treffe nevnte herrer og i vårt<br />
innledende møte presenterte vi prosjekter vi<br />
hadde utviklet for så ulike virksomheter som<br />
Jordmorforeningen, Modum bad, Gilde Norsk<br />
Kjøtt og Camillo Eitzens rederi. Vårt innspill<br />
var at medlemmene og organisasjonen <strong>Lederne</strong><br />
fortjente en bokutgivelse i forbindelse med<br />
jubileet.<br />
Vedlagt dette magasinet til alle <strong>Lederne</strong>s medlemmer er jubileumsboken ”Balansekunstnerne:<br />
<strong>Lederne</strong> og ledelse i 100 år”. Den kan også bestilles fra www.lederne.<br />
no/100 og lastes ned som app for iPad og iPhone. Her forteller forlagssjef Ottar<br />
Samuelsen i Dinamo Forlag om prosessen bak boken.<br />
Vår grunnidé ble tatt godt imot av Brekke og<br />
Hæhre, og vi ble gitt anledning til å presentere<br />
tankene våre til en utvidet gruppe sentrale<br />
personer tilknyttet organisasjonen.<br />
Den 27. mars 2009 ble avtalen mellom våre<br />
to virksomheter undertegnet, og arbeidet<br />
med dette meget spennende arbeidet kunne<br />
igangsettes. I løpet av prosessen var også kommunikasjonsleder<br />
Sverre Simen Hov etablert<br />
som prosjektansvarlig internt hos <strong>Lederne</strong>.<br />
Den aller viktigste jobben sto foran oss.<br />
Innholdet i boken skulle defineres og hovedstikkordet<br />
var ”relevans”. Boken skulle være<br />
relevant for organisasjonen, den skulle være<br />
relevant for medlemmene og ikke minst skulle<br />
den være relevant for dem som mottok den<br />
fra organisasjonen. Som for eksempel presse,<br />
samarbeidspartnere og politikere.<br />
Og det var her forlaget virkelig opplevde<br />
hvordan det var å samarbeide med <strong>Lederne</strong>.<br />
Ledelse er i stor grad å motivere til å yte og<br />
gi. Fra dag én møtte vi en organisasjon som var<br />
lydhør og som var opptatt å få fram det beste<br />
i deltagerne. Vi har sjelden opplevd innholdet<br />
i ordene til Nils Arne Eggen – å spæll hverain<br />
go – som i denne prosessen.<br />
Det ble raskt klart at boken måtte ha tre<br />
bærende ideer. For det første måtte den ha en<br />
grad av historisk forankring. Ikke kun gjennom<br />
historisk-kronologisk fremstilling, men vel så<br />
mye gjennom presentasjon av historiene til<br />
mennesker som hadde levd historien. Derfor<br />
måtte dette kombineres gjennom portrettintervjuer<br />
med åtte sentrale personer i organisasjonen<br />
samtidig som kravet til historiske tilbakeblikk<br />
ble ivaretatt.<br />
Tiden <strong>Lederne</strong> har virket i vårt samfunn, er på<br />
mange måter det mest spennende hundreåret for<br />
landet vårt. Vi ble derfor enige med <strong>Lederne</strong> om<br />
at det på mange måter kunne være interessant å<br />
få beskrevet disse årene. Ikke nødvendigvis for å<br />
ha norgeshistorie med i boken, men vel så mye<br />
for å gi et bakteppe av hvilket samfunn ledere i<br />
<strong>Lederne</strong> har vært aktører i.<br />
Til slutt og ikke minst - vi ville være aktuelle når<br />
det gjelder ledelsesutfordringer. Vi ønsket å sette<br />
fokus på de utfordringer det er å være ledere, og<br />
ikke minst mellomleder i dagens Norge.<br />
Alle disse tre hovedområdene var vår grunnmur<br />
da vi igangsatte arbeidet med å finne egnede<br />
forfattere. Vi var derfor veldig glad da vi fikk på<br />
plass noen av landets fremste på sine felt.<br />
For det første takket Eva Grinde, profilert<br />
journalist i Dagens Næringsliv, ja til å skrive<br />
om ledelse og mellomledelse. Hun har selv<br />
Forlagssjef i Dinamo Forlag,<br />
Ottar Samuelsen<br />
Forfatter av jubileumsbokens<br />
historiske del, Yngve Nilsen<br />
mellomledelseserfaring fra avisen og var en<br />
person vi fikk sterkt anbefalt. Hoveddelen av<br />
hennes arbeid ble derfor å skrive noen essays om<br />
ledelse og mellomledelse. I tillegg påtok Eva seg<br />
å skrive de åtte portrettene. Det var et meget<br />
omfattende arbeid som hun gjennomførte med<br />
betydelig entusiasme, klokskap og tyngde.<br />
Når det gjaldt den historiske delen, var Yngve<br />
Nilsen ved Handelshøyskolen/BI vårt klare førstevalg.<br />
Etter å ha jobbet med ham blant annet<br />
på Gilde Norsk Kjøtts jubileumsbok i 2006 var<br />
den delen vel ivaretatt når han valgte å si ja.<br />
Og som prikken over i-en ble prosjektet formfullendt<br />
da Kåre Valebrokk ga oss anledning til å<br />
benytte artikkelen ” Et land av melk og honning”<br />
fra praktverket Norge - portrettet av en nasjon<br />
fra 2004. Valebrokk trenger neppe nærmere<br />
presentasjon. Samtidig har det skjedd mye i vårt<br />
land de siste seks årene fra Norge-boken ble gitt<br />
ut, og derfor ble det raskt enighet om at han<br />
skrev til et hendelsesforløp fra de siste årene.<br />
Vi engasjerte en ung, nyutdannet fotograf, Ingrid<br />
S. Harboe, til å ta portrettene. Ingrid løste dette<br />
på en god måte, samtidig som hun fungerte som<br />
fotoredaktør på prosjektet.<br />
Hun har for øvrig også tatt bildet av tannhjulene<br />
på forsiden av boken.<br />
Valget av designer falt også helt naturlig. Etter<br />
Redaktør i Dinamo Forlag,<br />
Merete He<strong>nr</strong>iksen<br />
Fotoredaktør for <strong>Lederne</strong>s<br />
jubileumsbok, Ingrid S. Harboe<br />
års samarbeid med designer Mona Dahl var hun<br />
vårt avgjorte førstevalg. Mona har en meget<br />
sterk formsans samtidig, hun legger lista høyt<br />
og hun er meget behagelig å samarbeide med.<br />
Dermed var prosjektteamet fullstendig. Samtidig<br />
hadde dette ikke vært mulig å gjennomføre fra<br />
forlagets side uten at det stod en klok og erfaren<br />
person bak som redaktør. Jeg har gjennom årene<br />
hatt gleden av å arbeide med mange flinke folk,<br />
men Merete He<strong>nr</strong>iksen går utenpå de aller<br />
fleste. Uansett om hun jobber med høyprofilerte<br />
litterære forfattere eller fagpersoner har hun<br />
den unike evnen at hun alltid får frem de beste i<br />
dem. Så også med boken Balansekunstnere.<br />
Men som sagt - prosjektet hadde vært en<br />
umulighet uten samarbeidet med Jan Olav, Tor<br />
og Sverre hos <strong>Lederne</strong>. Det er et faktum at man<br />
etter hvert har fått mange år på nakken og har<br />
jobbet med mange prosjekter og mennesker.<br />
Men det er ingen tvil om at det etterlatte<br />
inntrykket etter å ha samarbeidet med dere i<br />
<strong>Lederne</strong> er noe helt spesielt. Og med hånden<br />
på hjertet er Balansekunstnere den oppdragspublikasjonen<br />
jeg som forlagssjef er aller mest<br />
stolt av å ha vært med på å gi ut i mine ti år som<br />
forlegger. Grunnene er mange. For det første<br />
opplevde jeg en helt unik vilje til å lytte hos<br />
<strong>Lederne</strong>. Sammen utviklet vi en solid bokidé. Jeg<br />
For flere bilder, saker og film, se www.lederne.no/100<br />
Hovedforfatter for <strong>Lederne</strong>s<br />
jubileumsbok, Eva Grinde<br />
Forfatter av den nasjonalhistoriske<br />
delen av jubileumsboken, Kåre<br />
Valebrokk<br />
har tidligere jobbet i reklamebransjen og med<br />
grafisk design. Det visuelle uttrykket er derfor<br />
svært viktig for meg. Mona Dahls vakre design<br />
bidro til at boken er blitt slik den er blitt.<br />
Ledelse er på mange måter prosesstyring. Og<br />
gjennom mine mange år, først som konsulent<br />
og byråleder og så som forlegger, kan jeg ikke<br />
komme på noe prosjekt som har gått like<br />
smertefritt som dette. Det sier alt.<br />
Tusen takk til <strong>Lederne</strong> for at dere trodde på<br />
Dinamo Forlag. Tusen takk til Jan Olav, Tor og<br />
Sverre for en prosess som i vårt forlag alltid vil<br />
være en rettesnor for hvordan prosjekter skal<br />
gjennomføres. Og til slutt gratulerer med jubileet<br />
til alle dere som er medlemmer i <strong>Lederne</strong>.<br />
Det er vårt håp at dere vil lese boken Balansekunstnere<br />
– Om <strong>Lederne</strong> og ledelse i 100 år<br />
med interesse og at den yter deres organisasjon<br />
den rettferdighet den fortjener.<br />
Fornebu, 17. september 2010<br />
Ottar Samuelsen<br />
Forlagssjef<br />
Dinamo Forlag<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 13
<strong>Lederne</strong>s nye samfunns- og samvittighetsprosjekt:<br />
Der mor og barn får et<br />
nytt liv i Rio de Janeiro<br />
Den 13 år gamle jenta kommer stolt bort til oss med sitt spedbarn, hennes<br />
andre barn. Som de andre mødrene på mødrehjemmet nord for Rio de Janeiro<br />
bærer hun på en historie av vold og svik. På mødrehjemmet,<br />
som <strong>Lederne</strong>s kongress i 2010 vedtok skal<br />
bli <strong>Lederne</strong>s samfunns- og samvittighetsprosjekt, får<br />
hun og barna trygghet og ny selvtillit.<br />
Tekst & foto: Sverre Simen Hov<br />
For å unngå å bli innblandet i korrupsjon drives mødrehjemmet<br />
uten økonomisk støtte fra brasilianske myndigheter og bedrifter.<br />
Man er derfor helt avhengig av private donasjoner, særlig<br />
fra aktører i Norge og Sverige. Én krone av den månedlige<br />
kontingenten til hvert medlem av <strong>Lederne</strong> skal fra og med 2011<br />
gå til mødrehjemmet utenfor Rio de Janeiro. Totalt blir det i<br />
overkant av 130.000 kroner i året. I tillegg har flere avdelinger<br />
gitt økonomiske gaver til mødrehjemmet i anledning <strong>Lederne</strong>s<br />
100-årsjubileum.<br />
På www.youtube.com/<strong>Lederne</strong>Norge ligger en presentasjonsfilm<br />
om mødrehjemmet i Brasil der stadig flere norske bedrifter<br />
etablerer seg og der medlemmer av <strong>Lederne</strong> dermed får sin<br />
arbeidsplass.<br />
Det er tunge historier de unge mødrene bærer på. I dag huser<br />
mødrehjemmet 34 barnemødre og et førtitalls barn. Mange<br />
av mødrene er selv barn, knapt tenåringer, og har aldri hatt en<br />
lykkelig barndom. Felles for alle er lidelse, mangel på kjærlighet,<br />
prostitusjon, misbruk og vold. For første gang i sine unge liv<br />
møter de krav, forståelse og trygghet. De øyner håp om en<br />
fremtid for seg og barna.<br />
Mødrehjemmet Abrigo Itaboraí nord for Rio de Janeiro.<br />
Under sitt besøk i januar 2009 overrakte <strong>Lederne</strong> en gave til mødrehjemmet.<br />
Hjelp mødrehjemmet abrigo – <strong>Lederne</strong>s nye samvittighets-<br />
og samfunnsprosjekt!<br />
• På www.youtube.com/<strong>Lederne</strong>Norge ligger en presentasjonsfilm om mødrehjemmet Abrigo.<br />
• For mer info, se www.abrigo2000.org.<br />
• Gaver går uavkortet til Abrigo og kan settes inn på norsk konto 9750.06.25329.<br />
For flere bilder, saker og film, se www.lederne.no/100<br />
• Både enkeltpersoner, bedrifter og <strong>Lederne</strong>avdelinger oppfordres til å gi gaver i tillegg til beløpet på<br />
én krone pr. måned for hvert yrkesaktive medlem som <strong>Lederne</strong> sentralt overfører fra og med 2011.<br />
• Ved spørsmål om Abrigo, kontakt kommunikasjonsleder i <strong>Lederne</strong>, Sverre<br />
Simen Hov, på tlf. 915 95 055 eller e-post sverre@lederne.no<br />
Den svenske presten Stefan<br />
Martinsson har siden 1987 bygget<br />
opp mødrehjemmet stein for stein.<br />
de blir voksne. Mødrehjemmet gir utdanning Dronning sonjas utdanningssenter<br />
Og når Stein Bredal i sin tid ble kjent med til mødre, og slik hjelper man også kommende Sveriges dronning Silvia er mødrehjemmets<br />
arbeidet engasjerte han seg kraftig. Bredal var generasjoner. Tanken er at en utdannet mor høye beskytter, og under et besøk av det norske<br />
styremedlem i Statoil, og sørget for at selskapet sørger for at også barna får utdanning.<br />
kongeparet overrakte de en gave som har resul-<br />
ble en viktig sponsor.<br />
tert i Dronning Sonjas utdanningssenter. Dette<br />
På Abrigo får mødrene akutt hjelp i form av inneholder bibliotek, datasal og studierom.<br />
Hjelpeapparat<br />
husrom, mat, klær og helsetilbud.<br />
Målet med mødrehjemmet er å bygge opp et - Kvinnene vi arbeider med får en stor utfor-<br />
hjelpeapparat som gir vordende mødre et trygt dring: De må selv medvirke til en grunnleggende<br />
tilbud under svangerskap og fødsel. Senere endring av sine liv. Målet er å hjelpe de til<br />
hjelpes det med utdanning og bolig til moren, selvrespekt, selvtillit og sosial tilpassing. Det<br />
som vanligvis etter åtte måneder er i stand skjer gjennom utdanning, som igjen gir mulighet<br />
til å flytte ut og ta vare på seg selv og barnet. for arbeid slik at de kan forsørge seg selv og sine<br />
Slik hindres barn i å vokse opp som gatebarn.<br />
Gatebarn vokser nemlig ikke opp – de dør før<br />
barn, forteller Martinsson.<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 15
50 år i samme bedrift<br />
Han har solgt og sverget til Volvo i 50 år. Gjennom hele Gunnar Skansens liv har<br />
den røde tråden vært sikkerhet.<br />
Tekst & foto: Sverre Simen Hov<br />
- Jeg er oppriktig stolt over å ha jobbet med et bilmerke som setter<br />
sikkerhet i høysetet og dermed har berget mange liv.<br />
I 1959 startet 16 år gamle Gunnar Skansen som løpegutt for mekanikerne<br />
hos Volvoforhandleren i Trondheim som da het Bjarne Wist. 50 år senere<br />
gikk han av med pensjon fra samme bedrift som nå heter Kverneland Bil.<br />
Skansen har underveis vært mekaniker, bilselger, verksmester, teknisk leder<br />
og på delelageret. Som takk for trofast og solid innsats ble han gjort ære<br />
på av bedriften da han fikk diplom og gullklokke under en festaften på<br />
Britannia Hotel i Trondheim.<br />
- Jeg ble pensjonist 30. september i fjor, men var tilbake på jobb allerede<br />
uken etter. Det var avtalt at jeg skulle trå til ved behov, siden de fortsatt<br />
har bruk for min lange fartstid som teknisk leder.<br />
avhengige av data<br />
I bilsammenheng er det svært sjelden at noen er ansatt så lenge i en og<br />
samme bedrift. De siste 10-15 årene har det skjedd enormt mye med<br />
tanke på datastyring av biler. Da er det ikke mange i Skansens alder som<br />
har klart å henge med i svingene.<br />
- Den største endringen på verkstedet er at vi er blitt helt avhengige av<br />
data som kan søke etter og lese av feil.<br />
Som ung kombinerte han jobb og utdannelse med skolegang på ettermiddag<br />
og kveld etter en dagsøkt på jobb.<br />
- Det var tungt å gå på skole samtidig som en var i arbeid, men jeg hadde<br />
Det er ikke mange arbeidstakere som kan<br />
skryte av 50 års ansettelse i samme bedrift.<br />
Det kan Gunnar Skansen i Trondheim. I<br />
over 30 av disse årene har han vært aktivt<br />
medlem av <strong>Lederne</strong>.<br />
liten lyst til å miste inntekten når jeg først var kommet i lønnet arbeid,<br />
forteller Skansen.<br />
Engasjert <strong>Lederne</strong>medlem<br />
Han har vært et engasjert medlem av <strong>Lederne</strong> i over 30 år og ansvarlig i<br />
valgkomiteen for <strong>Lederne</strong>s avdeling Trondheim i en årrekke. Her har han<br />
hatt fokus på styrets snittalder og å få inn flere kvinner.<br />
- Jeg har hele tiden følt at jeg burde bruke medlemskapet aktivt og benytte<br />
meg av de glimrende kursene <strong>Lederne</strong> har, understreker han.<br />
Skansen er født og oppvokst på Storsand utenfor Trondheim og har vært<br />
gift med Hanne i 35 år. Sammen har de to døtre og fire barnebarn. Han<br />
har jobbet så mye at tiden ikke har strukket til for så mange andre ting enn<br />
jobb og familie. Han har imidlertid vært veldig engasjert i håndball, der<br />
ene datteren en stund var på førstelaget til Byåsen.<br />
større bilkonkurranse<br />
En periode ble det solgt svært mye Volvo, både til privatpersoner og store<br />
bedrifter og etater. Slik er det ikke lenger - i dag er det flere bilmerker som<br />
konkurrerer i markedet. Skansen hadde ansvar for leveranser av Volvo til<br />
blant annet Televerket, Postverket og politiet i regionen.<br />
- I 1973 kom Volvo med sikkerhetsbjelker i dørene. Jeg husker godt at<br />
asiatiske bilmerker på 90-tallet begynte å reklamere med det samme.<br />
Volvo har hele tiden vært veldig tidlig ute med sikkerhet og kvalitet i alle<br />
ledd. Det er jeg umåtelig stolt av å ha vært en del av, sier Volvoveteranen i<br />
Trondheim.<br />
<strong>Lederne</strong>s avdeling<br />
74 Kristiansund ble<br />
“Årets avdeling 2009”<br />
For første gang har <strong>Lederne</strong> kåret ”Årets avdeling”. Vinneren for 2009, som<br />
fikk diplom og premie utdelt under <strong>Lederne</strong>s jubileumsdager i Bergen, var<br />
avdeling 74 Kristiansund.<br />
Tekst: Sverre Simen Hov<br />
Forbundsstyret vedtok etter forslag fra kompetanse- og serviceutvalget i<br />
november 2009 å dra i gang en årlig kåring av årets avdeling. Dette for å<br />
synliggjøre den innsatsen som gjøres i avdelingene for å skape aktivitet og<br />
rekruttere nye medlemmer. Regionene kom med forslag basert på årsmeldingene<br />
for 2009, og forbundsstyret veide resultater opp mot avdelingens<br />
størrelse. Vinneren ble kåret i forbundsstyremøte i begynnelsen av juni<br />
2010.<br />
Det var <strong>Lederne</strong>s region Midt-Norges som nominerte Kristiansund til<br />
årets <strong>Lederne</strong>avdeling basert på innkomne årsmeldinger for 2009 fra den<br />
enkelte avdeling. Regionutvalgets begrunnelse var:<br />
• Kristiansund har utmerket seg spesielt i forhold til rekruttering<br />
av nye medlemmer, med en økning på 15 medlemmer i 2009,<br />
hvor ni av disse er barnehageledere i kommunale barnehager.<br />
• Kristiansund har hatt fem medlemmer som deltakere<br />
på lokale kurs i regionen.<br />
• Kristiansund har hatt ett medlem i to sentrale verv i <strong>Lederne</strong>.<br />
• Kristiansund har vært nytenkende ved å avholde<br />
standsaksjon på to kjøpesentre.<br />
For flere bilder, saker og film, se www.lederne.no/100<br />
Diplom<br />
Årets avdeling 2009<br />
tildeles<br />
<strong>Lederne</strong>s avdeling 74 Kristiansund<br />
Årets avdeling 2009 ble vurdert ut fra resultater innen kriteriene<br />
rekruttering av nye medlemmer, opplæring, kursdeltakelse,<br />
medlemsaktiviteter, medlemmer i sentrale verv, nye tillitsvalgte<br />
i avdelingen, alders- og kjønnsfordeling i avdelingsstyret og<br />
nytenkning. I sin avgjørelse veide forbundsstyret resultatene opp<br />
mot avdelingens størrelse.<br />
Forbundsstyret gratulerer avdelingen ved avdelingsleder og alle<br />
dets medlemmer med denne hedersbevisningen.<br />
Jan Olav Brekke<br />
Forbundsleder<br />
Carl Johan Jensen (34), <strong>Lederne</strong>s første forbundsleder i 1910.<br />
• Kommunale barnehagelederne har bidratt med bransjereportasje<br />
i medlemsbladet sammen med <strong>Lederne</strong> sentralt.<br />
Regionutvalget i region Midt-Norge fremhevet særlig avdelingens evne til å<br />
snu avmakt og nederlag til kampvilje og innsats i forhold til nyrekruttering<br />
da avdelingen, etter et sentralt vedtak i 2009, mistet 21 av medlemmene<br />
sine til en annen avdeling og region. Avdelingen hadde på dette tidspunktet<br />
71 aktive medlemmer, og tapet av 21 medlemmer var derfor stort.<br />
Regionutvalget berømmet avdelingsstyret og medlemmene for formidabel<br />
innsats og evne til å se mulighetene.<br />
Sammensetningen av styret i <strong>Lederne</strong>s avdeling 74 Kristiansund var i 2009<br />
Svein Kringstad (avdelingsleder), Synnøve Betten (kasserer/sekretær),<br />
Odd Vikhals (styremedlem), Stian Engebraaten (styremedlem), Jan E.<br />
Bjerkan (styremedlem), Anton Yttervik (styremedlem), Elin R. Elgsaas<br />
(varamedlem) og Terje Nilsen (varamedlem).<br />
Regionenes nominerte avdelinger ble vurdert ut fra resultater i 2009<br />
innenfor kriteriene rekruttering av nye medlemmer, opplæring og<br />
kursdeltakelse, medlemsaktiviteter, medlemmer i sentrale verv, nye tillitsvalgte<br />
i avdelingen inkludert alders- og kjønnsfordeling i avdelingsstyret,<br />
nytenkende og andre ting som regionene ville fremheve..<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 17
tEma<br />
Coop skal også i fremtiden ha egne merkevarker,<br />
men det blir ikke melk eller egg.<br />
- Egne merkevarer utgjør en større og større del av<br />
handelen. Hos oss er den nå rundt 15 prosent, og<br />
jeg tror den andelen vil øke.<br />
En ny dans<br />
for Coop<br />
Ola Strand lærte både dansetrinn, etikette og lederskap<br />
på Krigsskolen. Alt nyttig i rollen som Coops fremste<br />
fører. For det blir tøffe tak når det skal tjenes mer penger.<br />
Tekst: Ann-Mari Gregersen<br />
Foto: Alf Ove Hansen<br />
Onsdagen i Oslo starter som den ofte gjør for B-mennesket Ola Strand.<br />
Vekkerklokka alarmerer skingrende 05.30. Han er ikke typen som<br />
bruker snooze-knappen, og et lite kvarter senere er derfor både kjapp<br />
dusj, svart kaffe og yoghurt-frokost unnagjort. Med stresskofferten og<br />
mobilen klar, går han til bilen og tenker på dagens avtale i Stavanger.<br />
Det slutter han fort med, for bak sine lyse briller ser han at det har<br />
vært innbrudd i bilen. Stress. Ringe kortselskap, ringe forsikringselskap.<br />
Dagens møte må han rekke, så det er bare å ta drosje til sentrum,<br />
flytoget til Gardermoen, fly til Stavanger og videre bil til byens Cooplager.<br />
Fremdeles er klokka bare 9. Det er 12 timer til kona kan overtale<br />
ham til en sen joggetur i Trondheim.<br />
pendling bra for ekteskapet<br />
Seks timer senere møter vi Ola Strand på Sola lufthavn. Vi har lenge<br />
forsøkt å få til et møte med den travle mannen, og nå har trønderen en<br />
drøy time til overs. Vi finner et ledig bord i stille avgangshall. Dressen<br />
ser fremdeles strøken ut og Coop-gullnålen hviler på venstre jakkeslag.<br />
Møtet gikk altså ikke så hardt for seg.<br />
- Helt unaturlig er det vel ikke å ta intervjuet på en flyplass?<br />
- Hehe, nei her tilbringer jeg mye av tiden min. Både fordi jeg reiser<br />
mye i jobben, og har pendlet mellom Oslo og Trondheim i 13 år. Det er<br />
noen som har holdt ut like lenge som meg. Jeg ser dem på det samme<br />
flyet fredager og mandager. Andre igjen ser jeg kanskje et eller to år, så<br />
klarer de ikke mer. For meg og familien har det derimot fungert bra. Jeg<br />
spøker med at det er pendlingen som gjør at vi forsatt er gift. Kona er<br />
ikke så glad for at jeg sier det, forteller Strand og det glimter spøkefullt<br />
i de blå øynene.<br />
Både som pendler og som tidligere sjef for SAS Ground Services<br />
kjenner han natulig nok til rutenettet i Norge. Etter at han ble leder for<br />
Coop i desember ifjor, har han blitt enda bedre kjent med det. Målet<br />
er nemlig å besøke alle 129 samvirkelag og høre hvordan det kan klirre<br />
oftere i kassene.<br />
- Så hva får du egentlig høre?<br />
- Jeg har personlig besøkt rundt 50 lag, med Tromsø som nordligste by.<br />
Til høsten håper jeg å nå Nord-Troms og Finnmark. Det har vært veldig<br />
givende, og svarene jeg får er helt entydige. Vi må øke lønnsomheten<br />
vår, og det må skje via bedre drift i alle ledd. Fra innkjøp til salg av<br />
varene i butikken.<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 19
tEma<br />
Ola strand<br />
Sivil status: Gift, to voksne sønner.<br />
Stilling: Leder Coop Norge SA.<br />
Bosted: Ukependler mellom Oslo og Trondheim.<br />
Utdanning:Norges Handelshøyskole, Hærens<br />
Krigsskolen, Trondheim Økonomiske Høgskole.<br />
Karriere: Forsvaret, sjef for Essos regionsenter<br />
Midt-Norge, 12 år som sjef i SAS.<br />
8 favoritter<br />
RADIO: P4, hører på radio i bilen.<br />
TV: Nyheter, debatt- og naturprogram.<br />
MUSIKK: Jazz, gjerne Nat King Cole.<br />
FORFATTER: Stieg Larsson.<br />
FERIESTED: Nord-Italia. En opplevelse å gå i<br />
gamle fiskerlandsbyer i Cinque Terre-regionen.<br />
MAT: God italiensk pasta. Pastaen må være fersk.<br />
SER OPP TIL: Jens Stoltenberg<br />
HOBBY: Ski, jogging, garnfiske<br />
“<br />
noen kan forsvinne<br />
Personlig innkjøpserfaring med Coop får han<br />
ukentlig flere steder i Oslo. Så jobber du i<br />
hovedstaden, følg ekstra godt med nå. Da kan<br />
det være du ser sjefen sjekke hyllene for pasta,<br />
Italia-elsker som han er.<br />
- Når jeg er i Oslo handler jeg på Prix på<br />
Majorstua, på Mega på Bislett og på Smart Club.<br />
Det som slår meg hos Prix, er at det er lagt til<br />
rette for rask og effektiv handling. Mega er helt<br />
annet konsept. Det er en helt fantastisk butikk å<br />
gå gjennom, med sitt store utvalg av frukt, grønt<br />
og ferskvarer.<br />
Om det blir plass både til Prix, Obs, Ekstra,<br />
Marked og Mega i årene fremover er en helt<br />
annen sak. Strand har tidligere sagt at konkurransen<br />
er svært hard, og at Coop står overfor<br />
store utfordringer og omstillinger. Svinnet må<br />
bli mindre, effektiviteten større og logistikken<br />
bedre. Coop er i tillegg sterk på steder folk<br />
flytter fra, og svake der folk flytter til. Videre<br />
står de 20 største samvirkelagene for om lag 80<br />
prosent av omsetningen i Coop.<br />
- Noen tenker at de store vil få bestemme mer<br />
og mer selv, og at det kanskje ikke er rom for de<br />
små? undrer vi. Strand kan svare lenge på dette,<br />
og gjør det.<br />
Jeg har forståelse for at måten enkelte har vist sin<br />
rikdom på, kan skape en mistenksomhet. noen har<br />
gjerne vært litt uklok i måten å fremstå på.<br />
- Vanskelig å si. I et lengre perspektiv tror jeg<br />
vi vil ha få store lag. Det blir vi tvunget til,<br />
fordi presset på marginene blir så hardt og det<br />
forventes effektivisering i alle ledd. Det vil blant<br />
annet kreve betydelig med nyetableringer. Vi<br />
må følge med i timen. Vi ønsker ikke å legge<br />
ned butikker, men vi kan ikke drive ulønnsomt.<br />
Coop må flytte dit folk flytter, og det betyr store<br />
bysentra. Vi må også være moderne. En moderne<br />
butikk har rett tilgjengelighet, og en profil som<br />
gjør at kundene opplever at de får verdi for<br />
pengene sine. Det jobbes derfor nå med å spisse<br />
kjedekonseptene våre. Det kan være at vi skal<br />
redusere antall konsepter.<br />
- Jeg argumenterer for at antall samvirkelag er et<br />
virkemiddel for å oppnå kraft. Det er uinteressant<br />
hvor mange lag, det er konkurransekraften<br />
som avgjør. Men det har vært en målsetting<br />
over lang tid at det bør bli færre lag. Men de<br />
fusjonene som skjer, går sakte. Det er det ingen<br />
tvil om.<br />
- Og de er gjerne ikke helt frivillige?<br />
- Nei, det kan skje gjennom tvang etter at<br />
økonomien har vært dårlig over lengre tid.<br />
mange er utålmodige<br />
Ola Strand er ikke redd for å fronte tøffe<br />
beslutninger. Strengt tatt ville han nok ikke vært<br />
i en jobb som ikke ga ham en real utfordring.<br />
- Jeg har jo svart belte i omstilling. Og det er jo<br />
”<br />
likhetstrekk mellom SAS og Coop, som det er<br />
mellom alle som skal endre seg. Det handler til<br />
slutt om lønnsomhet og konkurransekraft. For<br />
meg som leder blir det viktig å ha et 10-årsperspektiv,<br />
og jeg må ha med meg organisasjonen og<br />
en skikkelig analyse i bunnen.<br />
Strands mantra er at bommer du på analysen,<br />
bommer du på lederskapet. En analyse kan<br />
ta tid. Det er det ikke alltid forståelse for hos<br />
utålmodige sjeler. Strand lar seg ikke stresse av<br />
det.<br />
- Jeg må stille rett diagnose og forstå problemet.<br />
Enkelte ansatte kan kanskje synes at det tar for<br />
lang tid, og blir utålmodige. Jeg må bruke tid<br />
på å forstå og så bli enig med resten av ledelsen<br />
om analysen. Når det er sagt, er jeg klar over at<br />
å lede Coop ikke noe enmanns-show. Jeg kan<br />
ikke sitt alene på et mørkt og gammelt kontor<br />
i Oslo å rope ut dekreter. Jeg må overbevise. En<br />
god gjennomføringskraft baserer seg på at folk<br />
skjønner hva det handler om.<br />
skyting og dans<br />
Ledelse er nemlig noe Ola Strand brenner for.<br />
Han holder ofte foredrag, og inspirerer andre<br />
med sin bakgrunn som salgssjef hos grossist,<br />
leder i Esso og i SAS. Selv lærte han mest i kongens<br />
klær. På Krigsskolen i 1983 gjennomførte<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 21
Strand lovpriser ledererfaringen fra Krigsskolen. Han plukket også opp flere ting. - Jeg fikk forresten også et<br />
takt og tonekurs, noe dagens ungdom kunne hatt godt av.<br />
han både teori, tøff trening, skyteuker, infanteriøvelser,<br />
skimarsj over Hardangervidda,<br />
fjellklatrekurs og skoleball. Fallskjermhoppinga<br />
hadde sprekingen i boks fra før.<br />
- Så var du best i skyting eller dans?<br />
- Hehe. Jeg gikk på Svaes danseskole i Tollbugata<br />
10. Hun Tutta tilhørte den gamle danseskolestanden.<br />
Den store begivenheten for henne<br />
var nok å lære opp kadetter. Jeg husker en av<br />
dansene, den var et helvete å lære, for å si det<br />
rett ut, og jeg har aldri danset den siden. Jeg fikk<br />
forresten også et takt og tonekurs, noe dagens<br />
ungdom kunne hatt godt av. Så jeg kan både<br />
konversere korrekt, dekke bord og holde selskap,<br />
sier han stolt.<br />
- Åh, sier du det. Skal du konversere til høyre<br />
eller venstre?<br />
- Æhhh. Høyre......?<br />
- Ups. Jeg vet ikke jeg heller....Vi går videre.<br />
Skolen var sikkert nyttig på andre områder også?<br />
- Ledelseserfaringen var helt unik. På krigsskolen<br />
fikk vi hele tiden praktisere det vi lærte, over<br />
hele landet. En helt enestående utdanning. Den<br />
gangen gikk du befalsskolen først. Ett år praksis,<br />
ett år teori. Jeg sier deg at å være en ung sersjant<br />
er en lederjobb av de absolutt tøffeste som<br />
finnes. Å sjefe over kompiser som ikke vil noe<br />
annet enn å slappe av....<br />
sidrumpa og trege<br />
Nå er det andre han sjefer over, og de vil ikke<br />
slappe av. Strand opplever at motivasjon og<br />
kunnskapen er på topp. Men det er ikke bare<br />
i Coop det ventes på en ny strategi. Norgesgruppen<br />
& kompani antar vi også er spente på<br />
hva Strand har i ermet.<br />
- Jeg tror konkurrentene våre er litt avventende.<br />
De har nok betraktet Coop som en trygg og<br />
forutsigbar spiller. Vi er jevne, trygge og klarer<br />
oss bra, men ingen har opplevd oss som en<br />
direkte trussel. Noen kaller oss også sidrumpa,<br />
og det kan nok være rett det. Vår struktur er<br />
basert på medlemsdemokrati, og det er krevende<br />
å håndtere store beslutninger. Men når de først<br />
er behandlet, er de så gjennomvasket at alle er<br />
med på dem.<br />
- Så kan du røpe noe mer av ambisjonene<br />
fremover?<br />
- Det viktigste grepet jeg har gjort siden starten,<br />
var å selge en betydelig andel eiendommer slik<br />
at vi kunne ta ut 1,5 milliard kroner. Det var<br />
sentralt å både signalisere og gjennomføre frigjøring<br />
av kapital. Årsmøtet har sagt at vi må øke<br />
lønnsomheten med to milliarder kroner de neste<br />
fire, fem årene. Vi trenger dermed penger til å<br />
etablere nye butikker, og vi skal også ha økonomi<br />
til kjøpeutbytte på 2 prosent til alle medlemmer.<br />
Vår markedsandel er i dag 24 prosent. Vi ønsker<br />
at den skal være minst 26 prosent, og at vi<br />
skal bevare vår posisjon som nummer to innen<br />
dagligvarer etter Norgesgruppen, som har over<br />
40 prosent.<br />
For å få til en økning, vil det også satses i<br />
fremtiden på egne merkevarer, selv om de ikke<br />
skal starte med produksjon av egg eller melk.<br />
Jeg tror konkurrentene<br />
våre er litt avventende.<br />
De har nok betraktet<br />
Coop som en trygg og<br />
forutsigbar spiller.<br />
“<br />
”<br />
- Jeg må jo si at det er besynderlig hvordan<br />
dagligvarekjedene kan produsere merkevarer til<br />
langt lavere pris enn andre leverandører. Coop<br />
har tradisjonelt vært store på industri. I dag har<br />
vi juice, syltetøy, bakeri og kaffe. Egne merkevarer<br />
utgjør en større og større del av handelen.<br />
Hos oss er den nå rundt 15 prosent, og jeg tror<br />
den andelen vil øke, mener Strand.<br />
Å vise rikdom<br />
Dagligvarebransjen har stadig statens øyne på<br />
seg. Landbruksdepartementet satte ned Matkjedeutvalget,<br />
som sier de skal legge frem bransjens<br />
kontrakts- og forhandlingshemmeligheter. Ola<br />
Strand blir ikke søvnløs av tanken.<br />
- Jeg har en begrenset innsikt i dette, men<br />
jeg har sagt til landbruksminister Lars Peder<br />
Brekk at jeg tror han kommer til å få en fin<br />
gjennomgang av bransjen og hvordan den ser<br />
ut. De kommer til å se at det er små marginer<br />
vi har å jobbe med, og at konkurransen kommer<br />
forbrukerne til gode.<br />
- Så det er tilfeldig at mange av Norges rikeste<br />
også eier matvarekjeder?<br />
- Ja, nei. Jeg har forståelse for at måten enkelte<br />
har vist sin rikdom på, kan skape en mistenksomhet.<br />
Noen har gjerne vært litt uklok i måten<br />
å fremstå på. Det kan ha skapt misunnelse, og er<br />
kanskje noe av årsaken til debatten vi nå ser. Når<br />
det er sagt, er det fokus på makt i dagligvarebransjen<br />
hele veien. Jeg tror ikke noe av det som<br />
vil komme frem vil være en overraskelse for oss,<br />
tror Strand.<br />
Uansett hva som skjer med matvareutvalget,<br />
er det ingen tvil om at Coop vil endre seg<br />
fremover, og at det vil kreve mye av <strong>Lederne</strong>s<br />
medlemmer. Sjefen sjøl har en oppfordring.<br />
- Det aller viktigste du gjør som leder uansett -<br />
og som vi i Coop spesielt bør bli flinkere på, er<br />
å ha fokus på det som går bra. Jeg synes det kan<br />
bli en tendens til å snakke for mye om det som<br />
ikke lykkes. Vi må i større grad dyrke det flotte<br />
COOP I NORGE består av 129 selvstendige samvirkelag spredt<br />
rundt i Norge. De 20 største av disse står for om lag 80<br />
prosent av omsetningen i Coop. Samvirkelagene har organisert<br />
fellesorganisasjonen Coop Norge SA. Oppgaven er å ivareta<br />
innkjøpsoppgaver, vareforsyning, kjededrift, medlemsprogrammet,<br />
egen næringsmiddelindustri og eiendomsutvikling til<br />
beste for norske samvirkelag. Oppgavene ivaretas gjennom<br />
Coop Norge SAs tre heleide datterselskaper Coop Eiendom<br />
AS og Coop Norge AS. I tillegg eier Coop Norge SA butikkvirksomhet<br />
på Østlandet gjennom datterselskapet Smart Club AS.<br />
LEDERNE: Har ca 1000 yrkesaktive medlemmer fra Coop.<br />
våre ansatte gjør, fremfor å påpeke feil.<br />
PS: Angående bordetikette. Strand hadde rett.<br />
Det skal konverseres til høyre. I Norge sitter<br />
nemlig kvinnen på mannens høyre side. Denne<br />
regelen går tilbake til den tid da en mann skulle<br />
beskytte sin borddame. Med damen på høyre<br />
side hadde han fremdeles mulighet til å trekke<br />
sverdet på sin venstre side.<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 23
Tekst & foto: Sverre Simen Hov<br />
Livsløpsleverandøren<br />
Beerenberg<br />
Som de fleste selskaper på norsk sokkel har<br />
Beerenberg gått gjennom hyppige navne-<br />
og eierskifter. Omveltningene har bidratt<br />
til at <strong>Lederne</strong>s avdeling i selskapet har<br />
opplevd et tøft forhandlingsklima de siste<br />
årene.<br />
- Selskapet har vært gjennom en stor omveltning<br />
og ryddet opp i lokale lønnsavtaler. Det<br />
gjøres mye bra, men man tråkker på en del<br />
tær underveis. Det har til tider vært et tøft<br />
forhandlingsklima de to siste årene, forteller<br />
avdelingsleder Einar Stene (arbeidsleder på<br />
Gullfaks C), Bjarne Hangeland (multiformann<br />
på Eldfisk), Finn Kydland (prosjektingeniør<br />
for Beerenberg hos Aibel på Forus) og Torleif<br />
Isaksen (reparatør – i permisjon). De har hatt ett<br />
forhandlingsutkast fra ledelsen ute til uravstemming<br />
blant medlemmene, som forkastet dette<br />
med klart flertall.<br />
tidligere.<br />
- Til tross for dette<br />
valgte bedriften å<br />
innføre en avtale som<br />
medlemmene har<br />
forkastet, og som vil<br />
føre til at en del vil få<br />
dårligere avtale/lønn<br />
enn det de hadde<br />
massiv reklamekampanje<br />
I mars 2009 skiftet D&F Group (Dalseide &<br />
Fløysand) navn til Beerenberg etter å ha kjøpt<br />
opp Bjørge Norcoat i Stavanger. Det ble kjørt i<br />
gang en massiv reklamekampanje, blant annet<br />
med filmer på TV2. Ny hovedeier ble Herkules<br />
Private Equity II som er eid av tobakksarvingen<br />
Johan H. Andresen jr.<br />
Beerenberg er norskeid med hovedkontor i<br />
Bergen, har 1.400 egne ansatte (av disse er 230<br />
medlemmer av <strong>Lederne</strong>) og er med på hele<br />
livsløpet til flere olje- og gassinstallasjoner både<br />
i Norge og utlandet. Selskapet har kontrakter på<br />
flere land- og offshoreanlegg i Statoil, og man er<br />
naturlig nok spent på tildelingen av kontrakter<br />
som pågår i disse dager.<br />
Fokus på utvikling<br />
Selskapet bruker mye ressurser på utvikling, og<br />
har utviklet og patentert 13 ulike produkt- og<br />
serviceløsninger de siste årene. Et av disse er det<br />
effektive isoleringsproduktet Benarx. Et annet er<br />
Green Turtle, selskapets store satsningsområde<br />
for tiden.<br />
I Mexicogulfen står 40.000 foringsrør (conductors)<br />
igjen på havbunnen og 11.000 av<br />
disse er vedtatt fjernet. Her er mulighetene<br />
for Beerenbergs Green Turtle store. Dette er<br />
et fjernstyrt kutteverktøy for å kutte og fjerne<br />
gamle foringsrør under vann. Dagens metode<br />
krever at man graver en stor grop rundt røret før<br />
det kuttes med tradisjonelle skjæreverktøy eller<br />
F.v.: Finn Kydland, Torleif Isaksen, Gudmund Gulbrandsen (områdeleder for <strong>Lederne</strong>s region Olje og gass), Bjarne Hangeland og Einar Stene.<br />
sprengstoff. Dette er tidkrevende og risikofylt<br />
arbeid.<br />
Med Green Turtle elimineres behovet for<br />
utgraving, og man slipper å sende ned dykkere.<br />
Kirurgisk kutting med diamanter skjærer<br />
kontrollert over røret og tar det med seg opp til<br />
overflaten. Slik kan denne typen jobber nå gjøres<br />
langt raskere, sikrere og mer miljøvennlig enn<br />
ved tradisjonelle metoder.<br />
Lite vekst i norge<br />
Med nedgangen i norsk olje- og gassproduksjon<br />
vil trolig fremtidig vekst innenlands være<br />
begrenset, og utenlandsk virksomhet skaper ikke<br />
nødvendigvis flere norske arbeidsplasser.<br />
- Det ser mørkt ut om ikke Lofoten og Vesterålen<br />
åpnes for petroleumsvirksomhet, mener<br />
Stene, Kydland, Hangeland og Isaksen.<br />
beerenberg<br />
• Leverandør av arkitektløsninger og engineering, overflatebehandling, isolasjon,<br />
sveisolat, passiv brannbeskyttelse og subseaisolering, stillas og tilkomstteknikk,<br />
modifikasjon og demontering/nedstenging av olje- og gassinstallasjoner.<br />
• Den største ISO-leverandøren i Norge og en betydelig aktør utenfor Norges grenser.<br />
• Konsernet har i dag aktiviteter over hele verden, og internasjonale aktiviteter<br />
vil om fem år representere rundt en fjerdedel av den totale omsetningen.<br />
• 1,5 milliarder kr. i omsetning i 2009, 10,6 millioner kr. i overskudd i<br />
2008. Mye av overskuddet går med til å betale ned gjeld.<br />
• Konsernsjef er Morten Walde. Han er gjennomgående profilert i alt av selskapets<br />
profileringsverktøy fra reklamefilmer på TV2 til websider og brosjyrer.<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 25
I hodet på en mester<br />
Om du ønsker å utvikle storhet på noe kan det være en idé å la seg inspirere av<br />
de som har klart det gjennom historien. Det finnes nemlig noen vesentlige trekk<br />
som går igjen på tvers av ulike fagområder.<br />
Tekst: Alf Inge Stiansen, partner og trener i<br />
NLP Leadership<br />
Fasinasjonen for å studere suksess har pågått i<br />
flere tiår, og mange av trekkene går igjen i de<br />
ulike studiene. Kop Kopmeyer må særlig nevnes<br />
i dette arbeidet. Han har studert suksessfulle<br />
mennesker i over 50 år, lest over 6000 bøker og<br />
presentert 1000 prinsipper for ulike suksesser.<br />
Hans egen oppsummering på hva som er det<br />
vesentligste i hans funn: Lær av eksperter!<br />
I det påfølgende presenterer vi fem særlig<br />
viktige funn som du kan evaluere deg selv opp<br />
mot – om du ønsker å utvikle storhet innen ditt<br />
område.<br />
trekk 1: Har en visjon / et mål å strekke<br />
seg mot<br />
Et sentralt trekk hos storheter er deres evne<br />
til å være i fremtiden. I fremtiden kan man<br />
være kreativ, forestille seg ting, konstruere opp<br />
drømmer og visjoner. Disse drømmene og visjonene<br />
fungerer som drivkraft til handling og er<br />
en motivasjonskilde til å finne løsninger på det<br />
som skal til for å komme dit. Visjoner utvikler<br />
seg etterhvert til langsiktige mål som igjen blir<br />
oppnåelige mål, samtidig som at disse visjonene<br />
er noe man hele tiden vil si man jobber mot selv<br />
om man kan sies å være i de. Eksempel: ”Beste<br />
golfspiller gjennom tidene” – da vil du søke å<br />
være i toppen i alle de årene du er aktiv. Eller ”å<br />
påvirke verden i en positiv retning” er noe man<br />
kan strekke seg mot gjennom hele livet. Evnen<br />
til å sette seg langsiktige og kortsiktige mål er<br />
fremtredende – hele tiden med et blikk på den<br />
overordede visjonen. Utfordre deg selv med å<br />
stille spørsmål som:<br />
• Hva ønsker jeg å bidra med utover meg selv?<br />
• Hva vil jeg være for meg selv, de menneskene<br />
jeg har nært og mine kollegaer?<br />
• På hvilken måte ønsker jeg å utgjøre en positiv<br />
forskjell innen mitt område? Her i livet?<br />
trekk 2: Forplikter seg til sine mål og<br />
visjoner<br />
Å lykkes krever at man dedikerer seg gjennom<br />
hardt og målrettet arbeid. Mennesker som<br />
lykkes legger ned mer tid i antall timer og år<br />
enn de som ikke utvikler storhet. Dette er den<br />
brutale sannhet mange opplever som tror at<br />
det er en snarvei til å bli eksepsjonell. Enkelte<br />
studier viser at de som særlig lykkes legger i snitt<br />
ned i overkant av 60 timer hver uke over en<br />
periode på 5–7 år. Et annet funn er 10.000 timer<br />
målrettet arbeidet over 10 år.<br />
Å forplikte seg innebærer ikke bare å legge<br />
ned et gitt antall timer, men at man er villig til<br />
å ”ofre” andre områder til fordel for det man<br />
ønsker å bli eksepsjonell i. Undertegnede har ved<br />
gjentatte anledninger hatt gleden av å coache<br />
blant annet idrettsutøvere som i ung alder blir<br />
alf inge stiansen<br />
Alf Inge er partner og nLP Trener i<br />
nLP Leadership, og er ansvarlig for<br />
<strong>Lederne</strong>s kurs i coaching. Han har<br />
en Mastergrad i Strategy og International<br />
business, og er en av få<br />
som vitenskaplig har dokumentert<br />
hvilken lederadferd som best utvikler<br />
medarbeidere og skaper ønske om<br />
å prestere. Han trener og sertifiserer<br />
i dag ledere i nLP, blir brukt som<br />
mental trener innen toppidrett og<br />
støtter selskaper til å heve sine<br />
prestasjoner.<br />
stående mellom et valg om å satse og det å<br />
være sosial og bruke tid med venner. Mange gir<br />
her opp sin idrettskarriere da forpliktelsen og<br />
arbeidet for å lykkes blir for altoppslukende.<br />
Utfordre deg selv med å stille spørsmål som:<br />
• Hvor mye er jeg villig til å<br />
legge ned av tid og fokus?<br />
• Hva er det som driver meg til å<br />
forplikte meg 100 prosent?<br />
• Hvordan kan jeg best mulig balansere<br />
dette med andre områder i livet mitt?<br />
• Hvilke fordeler er det jeg ønsker å oppnå<br />
ved å dedikere meg 100 prosent?<br />
Warren Buffet J.K. Rowling Steve Jobs<br />
trekk 3: gjør ting de elsker<br />
Sannsynligheten for å lykkes med noe du elsker<br />
å gjøre er svært stor. Da vil du ikke oppleve<br />
offeret som stort fordi lidenskapen, kjærligheten<br />
og den opplevde utviklingen er en enorm<br />
tilfredsstillelse i seg selv. Å bli enestående i noe<br />
du ikke liker å gjøre vil være på kanten til masochistisk.<br />
Mennesker som lykkes opplever derfor<br />
ofte at det de gjør gir de energi, er en hobby i<br />
seg selv og at de føler seg priviligerte til å kunne<br />
bruke tiden sin på det de gjør. Terskelen for å<br />
utvikle stress er derfor høy da vi vet at stress er<br />
et direkte resultat av hvordan du forholder deg<br />
til det som skjer rundt deg. Utfordre deg selv<br />
med spørsmål som:<br />
• Hva er det jeg opplever som attraktivt<br />
i det jeg gjør?<br />
• Hvor mye lidenskap har jeg egentlig<br />
for det jeg bruker tiden min på?<br />
• I hvilken grad er det lystbetont versus<br />
opplevelse av å måtte gjøre?<br />
Skriv gjerne en liste over de tingene du elsker å<br />
gjøre – hvor mye av dette får du tilfredsstilt i det<br />
du gjør som bringer deg inntekt?<br />
trekk 4: kontinuerlig utvikler sitt talent<br />
En golfspiller som går på trening for å slå 1000<br />
slag blir ikke nødvendigvis god. En golfspiller<br />
som går på trening for å slå 1000 slag med en<br />
målsetning om at 85 prosent av slagene skal<br />
lande innen en radius på 15 meter på 150<br />
meters avstand blir god. Å ha definerte målsettinger,<br />
en plan, og en ambisjon med den tid<br />
som legges ned øker sannsynligheten for suksess<br />
dramatisk. Det betyr at kvalitet må tas med inn i<br />
den kvantiteten du legger ned i arbeidet. På den<br />
måten utvikler du talentet kontinuerlig gjennom<br />
hardt og smart arbeid. Utfordre deg selv med<br />
spørsmål som:<br />
• Hvilken ambisjon har jeg med det arbeidet<br />
jeg legger ned akkurat her og nå?<br />
• Hva vil målet være – sett i en<br />
større sammenheng?<br />
• Hvor vil jeg at den innsatsen jeg<br />
legger ned skal bringe meg?<br />
• Hva er mitt neste nivå og<br />
min neste ambisjon?<br />
trekk 5: Håndterer nederlag som verdifull<br />
feedback<br />
Mennesker som blir eksepsjonelle har et<br />
særlig trekk der de evner å håndtere nederlag<br />
og tilsynelatende fiaskoer som en verdifull<br />
tilbakemelding på hvordan de kan justere seg og<br />
bli enda dyktigere. Dette er en slags reorientering<br />
der mesteren legger noe ressursfullt inn i<br />
tilsynelatende håpløse situasjoner. På den måten<br />
kommer de seg raskt videre uten å bruke for<br />
mye energi på spørsmål som: Hvorfor? I stedet<br />
er det spørsmål som: Hva kan jeg lære av dette?<br />
Utfordre deg selv med spørsmål som:<br />
• Hva er min måte å håndtere motstand på?<br />
• I hvilken grad evner jeg å se det<br />
positive i nederlag, og lære av det<br />
til videre utvikling og læring?<br />
Som Kop Kopmeyer sa: Den beste måten å<br />
utvikle storhet er å la seg inspirere av eksperter.<br />
Dette er en måte å akselerere sine egne<br />
prestasjoner på. Noen tror på medfødt talent,<br />
men studier viser at hardt arbeid og innfrielse<br />
av punktene over er de viktigste ingrediensene.<br />
Dette er også funnet i oppdragelse av barn.<br />
Anerkjenn arbeidet og ikke deres talent. For på<br />
et tidspunkt er talentet ikke tilstrekkelig, og da<br />
kommer ikke resultatene av seg selv.<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 27
navn?<br />
Jacob Lund<br />
stilling?<br />
Sponsorsjef i DnB NOR konsernet<br />
Cv i korte trekk?<br />
Ex.art Bryne Gymnas, Hovedfag I historie ved Universitet i Bergen. Jobbet<br />
tre år som lektor. Deretter informasjonssjef i Bergen Lysverker. I 1992 PRog<br />
sponsorsjef i nyetablerte Vital Forsikring. Fikk sponsoransvaret for hele<br />
konsernet da DnB kjøpte Vital i 1995 — og har hatt det siden!<br />
personlige ambisjoner?<br />
Ble nådd da jeg tok hovedfaget i historie i Bergen.<br />
Hobbies?<br />
Ingen som tar mye tid, men prøvesmaking av spanske viner er den sunneste!<br />
(Har en hang til å kjøpe snapseglass på de rareste steder)<br />
viktigste egenskap for ledere?<br />
Å kunne kommunisere visjoner og verdier og gå foran som do`er!<br />
Aktuelle ledere:<br />
Jacob Lund<br />
Hvilken leder beundrer du, og hvorfor?<br />
Jeg har vært utrolig heldig som bare har hatt visjonære toppsjefer. Bjørn<br />
Elvestad, Gunn Wærsted, Arne Skauge, Svein Aaser og ikke minst Rune<br />
Bjerke nå!<br />
Favorittreisemål i norge og utlandet?<br />
Jeg har reist mer enn gjennomsnittet så i Norge velger jeg Haarr ved<br />
hjembygda Vigrestad — Å sitte på en av de milliardene av rullestein og<br />
se ut over havet er mentalhygiene av en annen klode. Utenlands: For<br />
noen år siden tok jeg med fruen og de to barna våre til Muscat i Oman<br />
på en lengre ferie. Det gjør jeg mer enn gjerne om igjen med den samme<br />
gjengen.<br />
Favorittdings?<br />
BlackBerryen. Den har revolusjonert arbeidsdagen min!<br />
på hvilken måte er du miljøbevisst?<br />
Jeg er aktiv kildesorterer!<br />
anbefal en bok<br />
Ingar Kolloens to bind om Knut Hamsun: Svermeren og Erobreren + den<br />
tre sider lange innledningen til Fred av Arne Garborg.<br />
Hva gjør du om 10 år?<br />
Da er jeg 67 år og det skulle forundre meg om jeg ikke forsøker å få orden<br />
på livet mitt for en gangs skyld, og sette opp oversikt over det jeg har vært<br />
med på. Da vi flyttet fra Bergen til Skien for fem år siden solgte og kastet<br />
vi alt. Det eneste vi tok med oss var flere titalls kartonger med bøker,<br />
minner (presseklipp og familiebilder) + snapseglass. Alt dette trenger å<br />
systematiseres!<br />
Etter en laaaang gåtur i pene klær er det bare oppstilling og fotografering igjen før pølse og is<br />
barnebryllup i norges eldste barnehage<br />
Det var mange forventningsfulle og<br />
spente barn som fredag 4. juni deltok i<br />
Bergens Barneasyl barnehages tradisjonsrike<br />
barnebryllup.<br />
Tekst: Sverre Simen Hov<br />
Foto: Lene Hop Johannessen<br />
Det er et sikkert forsommertegn i Bergen når<br />
små gutter og jenter i pene kjoler, dress og<br />
flosshatt leier hverandre rundt Lille Lungegårdsvann<br />
og spiser pølse og is. Barnebryllup i Bergen<br />
er en årelang tradisjon som markerer at de eldste<br />
ungene skal over i skolen.<br />
Førskolebarna kler seg opp i fullt brudeutstyr<br />
og går i tog gjennom sentrum, og etter marsjen<br />
er det en liten fest i barnehagen. Årets bryllupsfølge<br />
ble eskortert av både politi og buekorps, og<br />
var et lite skue da det gikk gjennom bybildet.<br />
gammel tradisjon<br />
- Barnehagen har hatt denne tradisjonen siden<br />
1930-årene, hvor man ønsket en lik fest for alle<br />
og å fjerne klasseskillet, forteller Bente Borgen,<br />
daglig leder i Bergens Barneasyl barnehage og<br />
medlem av <strong>Lederne</strong>, til Bergens Tidende.<br />
Bergens Barneasyl barnehage er Norges eldste<br />
barnehage fra 1841. Barnehagen ligger i Bergen<br />
sentrum ikke langt fra Fløibanen, og benytter seg<br />
av både det Fløifjellet gir av natur og friluft, og<br />
byens pulserende kulturliv.<br />
Etter å ventet leeenge, får barna endelig lov til å marsjere etter buekorpset Sydnes Bataljon.<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 29
aDvOkatEn svaRER<br />
Nytt lovforslag vil gjøre<br />
det lettere å bytte jobb<br />
- begrensning i arbeidsgivers adgang til å hindre at<br />
arbeidstaker bytter jobb.<br />
Arbeidsgiver har i en viss utstrekning adgang til å forhindre at arbeidstaker<br />
tar ansettelse i eller starter konkurrerende virksomhet. konkurranse-<br />
Dette fordi arbeidsgiver blant annet kan ha behov for å beskytte klausuler<br />
lønnsomheten av kostbare innovasjoner mot konkurranse og En konkurran-<br />
sikre forretningshemmeligheter fra innsyn fra konkurrenter. Reseklausul er en<br />
gjeringen mener imidlertid at reguleringen er mangelfull og at avtale mellom<br />
rettstilstanden i dag er for streng overfor arbeidstaker.<br />
arbeidsgiver og<br />
arbeidstaker<br />
Tekst: Oddvar Lindbekk, advokatfirmaet som begrenser arbeidstakers adgang til å ta<br />
Norman & Co<br />
Arbeidsdepartementet har derfor sendt ut et<br />
ansettelse i, etablere eller drive konkurrerende<br />
virksomhet.<br />
forslag om innstramming i adgangen til å inngå De tre foreslåtte hovedvilkårene for å kunne<br />
konkurranseklausuler og kundeklausuler, samt gjøre en slik klausul gjeldende er at den må<br />
forbud mot ikke-rekrutteringsklausuler mellom inngås skriftlig, det må foreligge særlige grunner<br />
virksomheter på høring. Reglene om dette og arbeidstaker må ha krav på kompensasjon.<br />
foreslås inntatt i arbeidsmiljøloven.<br />
Kravet til særlige grunner gir anvisning på en<br />
helhetsvurdering som i hovedsak består av en<br />
I lovforslaget trekkes det noen klare grenser for avveining av arbeidsgivers behov for vern mot<br />
hvor lenge slike klausuler kan gjøres gjeldende konkurranse og konsekvensene for arbeidstaker<br />
og hvor stort vederlag arbeidstaker har krav på<br />
i denne perioden. Det stilles også krav om at<br />
ved at klausulen gjøres gjeldende.<br />
arbeidsgiver i det enkelte tilfellet må redegjøre Det foreslås at arbeidsgiver skriftlig må rede-<br />
for sitt behov for å benytte slike klausuler. gjøre for hva som anses for å utgjøre de særlige<br />
Dette vil gjøre det lettere for arbeidstakerne grunnene i det enkelte tilfellet. Arbeidstaker skal<br />
å kontrollere lovligheten av de begrensninger motta en slik redegjørelse uoppfordret senest to<br />
som skulle bli pålagt. Forslaget innholder blant uker etter oppsigelses- avskjedstidspunktet. Det<br />
annet en maksimallengde på 12 måneder og foreslås videre at en konkurranseklausul ikke<br />
krav om minst 25 %, 50 % eller 100 % av kan gjøres gjeldende i mer enn 12 måneder. For<br />
sluttlønn i kompensasjon avhengig av hvilken klausuler med varighet i inntil 6 måneder kreves<br />
type begrensninger som pålegges arbeidstaker og det et vederlag på minst 50 % av sluttlønn.<br />
varigheten av disse.<br />
For klausuler med varighet over 6 måneder<br />
kreves det et vederlag på minst 100 %. Dersom<br />
I det følgende redegjøres det for de ulike<br />
vederlaget og nye arbeidsinntekter overstiger<br />
klausulene, og hva lovforslaget går ut på.<br />
sluttlønn, kan arbeidsgiver kreve fradrag med<br />
halvparten av det som overstiger sluttlønnen.<br />
Forslaget peker også ut et par opphørssituasjoner<br />
hvor konkurranseklausulene ikke kan gjøres<br />
gjeldende, herunder oppsigelser begrunnet i<br />
virksomhetens forhold.<br />
kundeklausuler<br />
En kundeklausul er en avtale mellom arbeidsgiver<br />
og arbeidstaker som begrenser arbeidstakers<br />
adgang til å kontakte arbeidsgivers kunder.<br />
Det foreslås i stor grad de samme reglene for<br />
kundeklausuler som for konkurranseklausuler.<br />
Kompensasjonskravet er noe annerledes. For en<br />
kundeklausul med inntil 6 måneders varighet<br />
skal vederlaget være minst 25 % og ved varighet<br />
over 6 måneder minst 50%. Dersom det også<br />
er avtalt en konkurranseklausul med samme<br />
varighet, gir imidlertid ikke en kundeklausul<br />
krav på ytterligere vederlag enn det som ytes<br />
etter konkurranseklausulen.<br />
Etter forslaget kan en kundeklausul bare<br />
omfatte de kunder arbeidstaker selv har hatt<br />
kontakt med eller ansvar for det siste året før<br />
oppsigelses- eller avskjedstidspunktet. Det<br />
foreslås også at arbeidsgiver senest to uker etter<br />
oppsigelses- eller avskjedstidspunktet skriftlig<br />
må angi hvilke kunder som skal omfattes av<br />
klausulen før klausulen kan gjøres gjeldende.<br />
ikke-rekrutteringsklausuler<br />
Den type ikke-rekrutteringsklausuler som foreslås<br />
regulert er avtaler mellom virksomheter om<br />
ikke å ansette eller forsøke å ansette hverandres<br />
ansatte.<br />
Forslaget går ut på at slike ikke-rekrutteringsavtaler<br />
mellom virksomheter ikke kan inngås.<br />
Det gjøres imidlertid et unntak i forbindelse<br />
med forhandlinger om virksomhetsoverdragelse<br />
mellom to eller flere virksomheter.<br />
Avtale om ikke-rekrutteringsklausuler som begrenser<br />
en fysisk persons adgang til å medvirke<br />
til at andre ansatte avslutter sitt ansettelsesforhold<br />
hos avtalemotparten, har departementet<br />
ikke sett behov for å regulere.<br />
bindingstidsklausuler<br />
Bindingstidsklausuler omfattes ikke av reguleringsforslaget.<br />
Advokatfullmektig Oddvar Lindbekk hos<br />
Norman & Co setter i denne artikkelen<br />
søkelys på det nye lovforslaget som vil gjøre<br />
det lettere å bytte jobb.<br />
Reidar Berge arbeider ved Rolls Royce, og fikk som <strong>Lederne</strong>medlem et oppgjør i ”rollsroyceklassen”:<br />
Alt fungerte som det skulle fra A til Å.<br />
skadeoppgjøret gikk på skinner<br />
- Jeg betaler gjerne litt mer i forsikringspremie dersom jeg vet at skadeoppgjøret<br />
blir korrekt og ordentlig gjennomført. Og det har jeg veldig gode erfaringer med<br />
hos <strong>Lederne</strong>s Skadeservice.<br />
Det er Reidar Berge i Valestrandsfossen som sier<br />
dette til Magasinet <strong>Lederne</strong>, etter at han hadde<br />
en omfattende lekkasjeskade som tok fra ham<br />
både vann og kloakk i halvannen måned.<br />
- Dette skjedde lille julaften om kvelden, og rent<br />
praktisk ble vi berget ved at vi kunne legge en<br />
slange på bakken og låne vann fra sønnen min i<br />
nabohuset. Der kunne vi også benytte toalettet,<br />
forteller Berge.<br />
betalt for eget arbeid<br />
Berge er en praktisk mann som kunne gjøre mye<br />
av rehabiliteringsarbeidet selv, men måtte ha<br />
både entreprenør og rørlegger for å få anlegget i<br />
orden igjen.<br />
- Det jeg nedla av eget arbeid fikk jeg godtgjort<br />
fra forsikringsselskapet, og regningene fra<br />
entreprenøren og rørleggeren sendte jeg direkte<br />
til selskapet. Enklere enn det kunne man ikke<br />
gjøre det, mener Berge.<br />
verre for naboen<br />
En av naboene ble rammet av samme skade<br />
som Berge, og han fikk dermed anledning til å<br />
sammenligne sitt skadeoppgjør med naboens.<br />
- Han hadde forsikringene i et annet selskap, og<br />
oppgjøret for ham var mye mer komplisert. For<br />
eksempel måtte han legge ut penger for arbeid<br />
underveis. Dessuten måtte han inn til byen for<br />
å diskutere med selskapet. Alt dette slapp jeg,<br />
forteller Reidar Berge.<br />
ingen pengekrangel<br />
Etter at takstmannen hadde skrevet sin rapport,<br />
og alt arbeidet med rehabiliteringen av kloakken<br />
og vanntilførselen var i orden, var oppgjøret på<br />
konto umiddelbart.<br />
- Det var overhodet ingen diskusjon om<br />
økonomien i ettertid, sier Reidar Berge, og han<br />
legger til at han godt kan betale noen kroner<br />
mer i forsikringspremie etter de erfaringene<br />
han har gjort med skadeoppgjøret til <strong>Lederne</strong>s<br />
Skadeservice.<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 31
Kirkenes<br />
- Europas svar på singapore?<br />
Tekst & foto: Sverre Simen Hov<br />
Produksjonsanlegget til Sydvaranger Gruve kneiser over Kirkenes<br />
Kinas vekst, handel med Russland og nye, nordlige<br />
sjøfraktruter gir bonanzaeffekt i Øst-Finnmark.<br />
Barentsregionen utvikles til å bli Europas nye økonomiske<br />
vekstområde, og Kirkenes ligger midt i<br />
smørøyet.<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 33
Kirkenes fra innsiden av det rehabiliterte produksjonsanlegget til Sydvaranger Gruve<br />
Den folke- og ressursrike<br />
Barentsregion ligger<br />
usentralt til i et nordsørperspektiv,<br />
men sentralt<br />
i et øst-vestperspektiv. Nå<br />
opplever Norges arktiske<br />
frontlinje en ny utviklingsæra.<br />
Kinas massive behov for jern, samarbeidet<br />
med Russland, turisme og åpning av nye og<br />
raskere skipsleder østover gir optimisme mens<br />
resten av verden opplever økonomisk nedtur.<br />
Kirkenes er i ferd med å bli et sted man flytter<br />
til, ikke fra, hvor bedrifter etablerer seg, og hvor<br />
ny og nødvendig kompetanse bygges. Initiativer<br />
er tatt for å etablere kunnskapsnettverk og<br />
møteplasser for næringsliv, forskning og politikk.<br />
- Det er artig å være her for tiden, sier en<br />
entusiastisk ordfører i Sør-Varanger kommune,<br />
Linda Beate Randal (Ap). Forgubbingen er<br />
snudd, og hun er fast bestemt på at kommunen<br />
i fremtiden skal ha flere ben å stå på enn kun én<br />
hjørnesteinsbedrift.<br />
gruvedriften<br />
Kinas vekst gir gruveboom i Norge, og mange<br />
jerngruver som har hatt tøffe tider er nå i full<br />
vekst. Hjørnesteinsbedriften Sydvaranger Gruve,<br />
som på 1970-tallet hadde mer enn 1300 ansatte<br />
og var Norges største gruveselskap, ble nedlagt i<br />
1996. Det var et tøft slag for Kirkenes.<br />
I 2007 ble selskapet etablert på nytt for å<br />
rehabilitere gruve-, jernbane- og produksjonsanleggene,<br />
samt starte brytingen av høykvalitets<br />
jernmalm og produksjon av jernkonsentrat. Ved<br />
full produksjon vil det være omtrent 350 faste<br />
ansatte i selskapet på et sted hvor det bor ca.<br />
9.750 personer.<br />
Ordfører Randal grøsser når hun tenker på<br />
nedturen det var for Kirkenes da gruven ble<br />
nedlagt. Nå ser hun nyåpningen som et viktig<br />
steg videre mot satsing innen olje og gass.<br />
- Våre bekymringer for gruven nå er ene og<br />
alene at den skal gå godt.<br />
Samtidig har sentrale politikere og<br />
Havforskningsinstituttet advart mot å innvilge<br />
Sydvaranger Gruves søknad om å øke utslippstillatelsen<br />
i Bøkfjorden, som defineres som<br />
nasjonal laksefjord og ett av kjerneområdene<br />
for kongekrabben, fra 4 millioner tonn til 9<br />
millioner tonn årlig. Særlig fryktes kjemikaliet<br />
Lilaflot D817M. Selskapet mener at kjemikaliet<br />
ikke vil påføre miljøet ekstra belastninger, da det<br />
binder seg til avgangsmassene og blir liggende på<br />
havbunnen.<br />
- Det er klart at en slik økning av utslippstillatelsen<br />
er lite ønskelig, men samtidig er det<br />
umulig å tro at vi kan leve av naturressursene<br />
uten at noe blir berørt, poengterer Randal.<br />
samarbeidet med Russland<br />
Kirkenes er Norges port mot Russland. Byen<br />
tilbyr infrastruktur, kunnskap og et oversiktlig<br />
utgangspunkt til et stort, men til tider uoversiktlig<br />
og kanskje litt skremmende russisk<br />
marked. Kommunen har hatt samarbeidsavtaler<br />
med russiske kommuner siden 1973, og om ikke<br />
F.v. <strong>Lederne</strong>medlemmet Freid M. Sæther, områdeleder Trond Jakobsen og forbundsleder Jan Olav Brekke i det rehabiliterte produksjonsanlegget<br />
til Sydvaranger Gruve<br />
lenge blir det visumfri sone med frihandelsavtale<br />
over grensen.<br />
Åtte prosent av befolkningen i Kirkenes er i<br />
dag russere. Byen er det nærmeste vi kommer<br />
en ”russisk by” i Norge – russisk høres overalt<br />
og gateskiltene står på både norsk og russisk.<br />
Samtidig er Murmansk, med sine 400.000<br />
innbyggere, en ”norsk by” i Russland med et<br />
50-talls norske bedrifter etablert. Det mangler<br />
kun 4 mil på å hekte Kirkenes på det enorme<br />
russiske jernbanenettet med forgreninger dypt<br />
inn i Asia.<br />
- Vår russiske befolkning er høyt utdannet og etterhvert<br />
godt integrert. De er en positiv tilvekst i<br />
lokalsamfunnet, sier ordfører Randal.<br />
Grensen, som har vært fastlagt siden 1826, er<br />
Norges yngste og Russlands eldste grense. Dette<br />
er den nordlige broen mellom øst og vest og har<br />
alltid vært et spenningsområde. Rune Rafaelsen,<br />
generalsekretær i Barentssekretariatet, er opptatt<br />
sydvaranger gruve as<br />
av å fremme<br />
dialog med<br />
A/S Sydvaranger, som ble grunnlagt i 1906 med tysk og norsk kapital,<br />
var gjennom mesteparten av 1900-tallet landets største gruveselskap.<br />
Jernmalmforekomstene var og er meget store med et malmareal på 1,2<br />
Russland.<br />
mill. m2, hvorav Bjørnevatnforekomsten på nesten 300.000 m2 er den<br />
største. Malmen blir brutt i dagbrudd.<br />
- Russland er<br />
uforutsigbart og<br />
krever kunnskap.<br />
Den produktive delen i Norge ligger sør for Kirkenes, mens mindre deler<br />
slynger seg i et belte fra Varangerbotn i vest, over Neiden og Kirkenes<br />
til forbi Murmansk i øst. Anleggene i Kirkenes og Bjørnevatn ble ødelagt<br />
Det er viktig at ved russernes bombing og tyskernes tilbaketrekning i 1944. Selskapet<br />
vi ikke slapper startet på ny produksjon i 1952, da med stor statlig eierandel og etter<br />
av på kvaliteten<br />
hvert også med store offentlige tilskudd. Malmbrytingen ble innstilt i<br />
i forhold til<br />
1996 og produksjonsmidlene solgt.<br />
Russland - vårt Eiendommene (gruver, jernbane og havneanlegg) – fra 1999 eid av Sørpoliti,<br />
tollvesen Varanger kommune og Varangerkraft – ble i 2006 solgt til Oslo-rederiet<br />
og militære må Tschudi Shipping Company, som har gjenåpnet gruvedriften. I dag er<br />
hele tiden være<br />
Sydvaranger Gruve AS (www.sydvarangergruve.no) et norsk heleid<br />
av høy kvalitet.<br />
Samtidig må vi<br />
gjøre Russland<br />
mer ”normalt”<br />
– eksempelvis<br />
datterselskap av Northern Iron Ltd (www.northerniron.com.au) som er<br />
børsnotert i Australia. Tschudi Shipping Company er hovedeier med 35<br />
prosent av aksjene, og selskapet ledes av australieren John Sanderson.<br />
burde Gazprom blitt involvert på norsk sokkel,<br />
mener Rafaelsen.<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 35
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
1<br />
2 3<br />
4<br />
Murmansk. (Foto: Thomas Nilsen/BarentsPhoto.com)<br />
<strong>Lederne</strong>medlemmer i Kirkenes på velrenommerte Gapahuken restaurant, 500 meter fra den russiske grensen (lysene i bakgrunnen er den russiske grensestasjonen). Bak f.v.<br />
Ingard Marjavara, Thomas Bækø, Helge Kristensen, Harald Hauan og Odd-Johnny Andersen. Alle unntatt Hauan er tilsatt i Sydvaranger Gruve, Hauan jobber i Kirkenes Bil AS.<br />
Foran f.v. forbundsleder Jan Olav Brekke og områdeleder Trond Jakobsen.<br />
Rob Brown, en av de mange australske mellomlederne som jobber for Sydvaranger Gruve, har lang erfaring fra australsk gruvedrift. Selskapet er eid av Northern Iron Ltd, som<br />
er børsnotert i Australia<br />
F.v. <strong>Lederne</strong>s forbundsleder Jan Olav Brekke, ordfører Linda Beate Randal (Ap) i Sør-Varanger kommune og områdeleder for <strong>Lederne</strong>s region Nord, Trond Jakobsen.<br />
Forbundsleder Jan Olav Brekke, <strong>Lederne</strong>medlemmet Freid M. Sæther og områdeleder Trond Jakobsen foran produksjonslokalene til Sydvaranger Gruve<br />
5<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 37
OSLO<br />
Området er i ferd med å få en egen ”Barentsidentitet” der det orienteres<br />
mer mot øst og mindre mot sør. Den norsk-russiske markedskorridoren er<br />
sentrert rundt Barentshavet med Kirkenes, Murmansk og Arkhangelsk, og<br />
har 5,5 millioner innbyggere.<br />
Ute<strong>nr</strong>ikspolitisk har Norge oppnådd mye i nord, ikke kun på grunn av<br />
enigheten med Russland om delelinjen, men ikke minst fordi fem arktiske<br />
kyststater har forpliktet seg til å samarbeide om hav, sokkel og fordelingen<br />
av ressurser. - Det finnes ikke maken til samarbeidsvisjon andre steder i<br />
verden, skriver tidligere Nordlysredaktør Ivan Kristoffersen i en debattartikkel.<br />
Den nordlige sjøruten<br />
Åpningen av nye, isfrie sjøruter mellom Europa og Asia gir store muligheter.<br />
Den sørlige ruten mellom Rotterdam og Tokyo tar 35 dager.<br />
TROMSØ<br />
KIRKENES<br />
ST. PETERSBURG<br />
MURMANSK Finnmark<br />
Finnmark er Norges største fylke i areal (ca. 48.000 km2 – 13<br />
prosent større enn Danmark) og har alt som skal til for å lykkes:<br />
Rike fiskeressurser, gassfeltet Snøhvit, oljefeltet Goliat, nærhet<br />
til Russland, nye potensielt store forekomster av metaller og<br />
mineraler og store muligheter innen vind-, tidevann- og havkraft.<br />
MOSKVA<br />
Den nordlige kun 17 dager. Samtidig er Russlands alternativer få – både<br />
Bosporusstredet og Østersjøen har klare begrensninger for sjøtransport.<br />
Kirkenes kan bli en viktig omlastingshavn og har en god plassering for å nå<br />
store, russiske markeder. Det har fått NHO-direktør John G. Bernander til<br />
å erklære at Øst-Finnmark kan bli Europas svar på Singapore.<br />
- Det er langt frem til Bernanders visjon og mye skal klaffe, men havnen<br />
skal utvikles og får mye aktivitet. Visjonen om ”Europas Singapore”<br />
forutsetter blant annet at flyplassen utvides, veinettet forbedres, jernbane<br />
mot Russland bygges og en langt bedre kraftleveranse til regionen, sier<br />
Arve Tannvik, leder for Kirkenes Næringshage.<br />
MV Nordic Barents fra Tschudi Shipping, den første båten fra norsk<br />
havn (4. september fra Sydvaranger i Kirkenes) som har gått den nordlige<br />
sjøruten, er nå fremme i Asia.<br />
Her bor 73.000 innbyggere (svak vekst) med 7.558 bedrifter<br />
(vekst). Arbeidsledigheten er på ca. 4 prosent (lavest på flere<br />
tiår), sykefraværet på 7,5 prosent (som landsgjennomsnittet) og<br />
behovet for arbeidskraftimport er økende.<br />
Fylket har en dramatisk historie som har gitt vanskeligheter for<br />
næringsutvikling i egen regi. Det ble plyndret på 1600- og 1700tallet<br />
av bergenske kjøpmenn som forpaktet et monopol for kun<br />
200 riksdaler i året, ble deretter utsatt for hard kolonialisering,<br />
tok imot finner i hungersnød på 1800-tallet, ble brent ned og<br />
bombet sønder og sammen under andre verdenskrig og samer<br />
ble utsatt for brutal fornorskingspolitikk. Av større konflikter<br />
de seneste årene er mer eller mindre tvungen strukturering av<br />
fiskeflåten der verdiene har havnet andre steder i landet. Særlig<br />
har nedbyggingen av fiskeriene over tid vært svært utfordrende.<br />
mer enn kun en hjørnesteinsbedrift<br />
Ordfører Randal deler Tannviks frustrasjon over visjonene og vyene til<br />
sentrale politikere.<br />
- Våre øverste politikere må nå ta noen beslutninger om veivalg - det<br />
verste som kan skje er handlingslammelse. Vi vil nødig<br />
miste denne muligheten.<br />
Kombinasjonen av en<br />
levende fiskeindustri,<br />
nystart av<br />
jernutvinning,<br />
store<br />
offshoreprosjekter<br />
som<br />
kirkenes<br />
• Kirkenes er en voksende by som i 2008 feiret sitt 150-årsjubileum. Den<br />
fikk bystatus i 1998, og er endepunkt for E6 og Hurtigruta.<br />
• Hovednæringen i Kirkenes var i mange år gruvedrift. På det meste hadde gruvedriften<br />
1500 ansatte. I de senere år har turisme overtatt som den viktigste næringen.<br />
• Ikke langt fra Kirkenes ligger militærleiren Høybuktmoen som huser Garnisonen i<br />
Sør-Varanger (GSV). Byens flyplass, Høybuktmoen lufthavn, har daglige avganger til<br />
Oslo og Tromsø, samt resten av Finnmark. På sommeren er det en ukentlig avgang<br />
til Tyskland, og flyplassen er nettopp bygget ut med egen internasjonal del.<br />
• Kirkenes ble kraftig bombet under andre verdenskrig. Flyalarmen gikk over 1000<br />
ganger og 320 bomberaid sørget for at Kirkenes var det nest mest bombede<br />
stedet i verden under andre verdenskrig, etter Malta. Kirkenes ble frigjort av Den<br />
røde armé (Sovjetunionen) 25. oktober 1944, som den første byen i Norge.<br />
• Grense Jakobselv ligger 60 km øst for Kirkenes. Kun en liten elv skiller<br />
Norge fra Russland her. Kong Oscar II kapell er reist her som grensevern<br />
mot Russland, og man kan om sommeren besøke Prestestua.<br />
• Pasvikdalen huser Norges største bjørnestamme. Her finner man også Øvre Pasvik<br />
nasjonalpark. Treriksrøysen er en varde som er satt opp der Finland, Norge og Russland<br />
møtes. Det er strengt forbudt å gå rundt den.<br />
Kilde: Wikipedia.<br />
Snøhvit og Shtokman og omfattende investeringer i turistnæringen med<br />
Hurtigruta som spydspiss bidrar uansett til langsiktig vekst. Samtidig gir<br />
sterkere bånd mellom Norge og Russland, samt nye skipsruter østover,<br />
muligheter som kan lede frem mot noe vi ennå ikke helt vet omfanget av.<br />
I tillegg gjør Kinas vekst at den gamle hjørnesteinsbedriften nå er et viktig<br />
supplement. Tiden da Kirkenes var totalt avhengig av gruvedriften synes<br />
imidlertid over.<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 39
LIV OG LEDELSE Emil Hansen<br />
Lønn som fortjent<br />
– og trygge fallskjermer<br />
Fallskjermordninger er mer utbredt enn resultatbasert avlønning i de norske<br />
statseide selskapene. I 2005 hadde over halvparten av de norske statsselskapene<br />
fallskjermordning for sine toppledere. I snitt tilsvarer fallskjermene lønn i 14<br />
måneder.<br />
I følge opplysninger fra Fornyings- og administrasjonsdepartementet<br />
var det registrert 302<br />
lederlønnskontrakter i staten i 2009. Disse fikk<br />
en relativt beskjeden 4 prosents lønnsvekst<br />
siste år; fra 977 303 kroner i 2008 til 1 016<br />
635 kroner i 2009. Til sammenligning var<br />
årslønnsveksten for tarifflønnede generelt på<br />
4,4 prosent. I tabellen er det vist en oversikt<br />
over gjennomsnittslønnen for lederkontrakter<br />
fordelt på departement i 2009. Som en ser rager<br />
Statsministerens kontor på topp med i overkant<br />
av 1,1 mill. kroner, mens topplederne i Barne- og<br />
likestillingsdepartementet ligger nederst.<br />
Mitt siktemål med dette spalteinnlegget var å<br />
sammenligne topplederavlønningen i departementene<br />
med tilsvarende avlønning i de statlige<br />
eide selskapene. Staten er som kjent en stor<br />
aktør i næringslivet, og eier helt eller delvis en<br />
rekke sentrale selskaper. Til tross for at statlig<br />
selskapsstyring har fått stor oppmerksomhet de<br />
siste årene, synes det å være få empiriske studier<br />
på feltet. Det er kanskje en årsak til at anekdotiske<br />
eksempler har fått dominere debatten om<br />
lederavlønning i disse selskapene.<br />
Jeg fant altså ingen systematisk oversikt over<br />
avlønningen i de statlig eide selskapene, men<br />
kom over noen interessant funn gjort av Stine<br />
Ludvigsen som i sitt doktorgradsprosjekt ved<br />
Handelshøyskolen BI har gjennomført en studie<br />
av statlig eierskap i 56 norske og 40 svenske<br />
statlige selskaper. I sin avhandling tar Ludvigsen<br />
mål av seg å forklare blant annet utforming av<br />
lederlønnskontrakter:<br />
Emil Hansen har svært omfattende<br />
erfaring fra helsesektoren.<br />
Emil Hansen<br />
Emil Hansen har omfattende erfaring fra<br />
helsesektoren. Han setter i denne spalten<br />
søkelys på momenter som er sentrale<br />
for <strong>Lederne</strong>s arbeid og for samfunnet<br />
generelt.<br />
Hansen er sosialøkonom fra Universitetet i<br />
Oslo og er i dag administrerende direktør<br />
i Norsk Kvalitetsservice. Tidligere har han<br />
vært direktør for Hjelp 24/Gjensidige,<br />
sykehusdirektør ved Hjertesenteret i<br />
Oslo, Horten sykehus og Statens senter<br />
for barne- og ungdomspsykiatri. Han<br />
har vært direktør for Reuma Sol senter<br />
i Spania, statssekretær i Sosialdepartementet,<br />
økonomisjef hos fylkeshelsesjefen<br />
i Nordland, forbundsleder for Helsetjenestens<br />
lederforbund, vært styreleder for<br />
den norske private skolen på Costa Blanca<br />
samt hatt en rekke tillitsverv som bl.a.<br />
bystyrerepresentant for Arbeiderpartiet.<br />
• Et sentralt funn her er at topplederne<br />
i de statseide selskapene har fått langt<br />
bedre lønnsbetingelser fra 2000 til 2005.<br />
Medianlønnen økte fra i underkant av<br />
1 million til 1.5 millioner. (Jfr topplederavlønningen<br />
i departementene som<br />
i 2009 var på rundt 1,0 mill kroner).<br />
• Det andre som fremgår direkte av<br />
doktorgradsstudien er at bruken av ulike<br />
incentivordninger og ”fallskjermordninger”<br />
også har økt i omfang. I 2000 hadde 10<br />
prosent av de norske statsselskapene<br />
resultatbaserte incentivordninger. Tilsvarende<br />
tall i 2005 hadde økt til 34 prosent.<br />
• Fallskjermordninger er enda mer utbredt<br />
enn økonomiske incentiver (resultatbasert<br />
avlønning i tillegg til fastlønn). I 2005 hadde<br />
over halvparten av de norske statsselskapene<br />
(51 prosent) fallskjermordning for sine<br />
toppledere (en økning fra 40 prosent i<br />
2000). I snitt tilsvarer fallskjermene i de<br />
norske statsselskapene lønn i 14 måneder.<br />
Litt ironisk blir derfor min konklusjon<br />
at ordninger som synes å ha sterkest<br />
utbredelse i de statseide selskapene,<br />
er ordninger som i sin konsekvens<br />
først og fremst belønner dårlig<br />
lederarbeid (fallskjerm).<br />
kilder:<br />
• http://www.regjeringen.no/nb/<br />
dep/fad/aktuelt/nyheter/2010/<br />
lonnsutviklingen-for-statligetoppledere.html?id=611642<br />
• Stine Ludvigsen: "State<br />
Ownership and Corporate<br />
Governance: Empirical Evidence<br />
from Norway and Sweden"<br />
Departement<br />
topplederlønn<br />
2009<br />
Statsministerens kontor 1 154 832<br />
Finansdepartementet 1 139 478<br />
Helse- og omsorgsdep. 1 094 030<br />
Olje- og energidep. 1 079 180<br />
Forsvarsdepartementet 1 049 000<br />
Fiskeri- og kystdep. 1 048 000<br />
Fornyings- og admin.dep. 1 040 714<br />
Kommunal- og regionaldep. 1 010 400<br />
Arbeids- og inkluderingsdep. 1 009 682<br />
Samferdselsdep. 1 005 333<br />
Kunnskapsdep. 998 889<br />
Ute<strong>nr</strong>iksdepartementet 995 700<br />
Justis- og politidep. 994 600<br />
nærings- og handelsdep. 993 063<br />
Kultur- og kirkedep. 972 357<br />
Miljøverndepartementet 938 714<br />
Landbruks- og matdep. 926 571<br />
Barne- og likestillingsdep. 924 400<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 41
Velsmurt maskin<br />
Per Ivar Selvåg har vært bildesigner for VW, Ford, Rover og GM. De siste 4<br />
årene har han vært i BMW, og merker klare kulturforskjeller: Tyskere følger<br />
reglene, har en enorm arbeidsmoral og stor fagkunnskap.<br />
Tekst: Ann-Mari Gregersen<br />
Foto: Alf Ove Hansen<br />
pER ivaR sELvÅg<br />
FRA: Fogn i Rogaland.<br />
ALDER: 39 år.<br />
SIVIL STATUS: Gift, to barn.<br />
BOSTED: München i Tyskland.<br />
UTDANNING: Bachelor fra Coventry University og master fra<br />
Royal College of Art i London.<br />
TIDLIGERE ARBEIDSGIVERE: Rover, GM, VW og Lincoln/Ford.<br />
TITTEL: Lead designer BMW.<br />
KJØRER: BMW 330Diesel Touring.<br />
DESIGNER NÅ: Noe med fire hjul, lanseres i 2012.<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 43
IL: Det finnes i dag omlag<br />
2000 bildesigner-jobber. Av<br />
disse lyses kanskje 10 til<br />
20 ut årlig. Per Ivar Selvåg<br />
fra Fogn i Ryfylke er en<br />
av få som har passert det<br />
übertrange nåløyet. Utdanningsveien<br />
har gått fra samfunnslinjen på videregående<br />
i Stavanger via bachelor i industridesign<br />
på University of Coventry til en master i vehicle<br />
design fra Royal College of Arts i London.<br />
Jobb fikk han første gang hos Rover, mens han<br />
gikk i Coventry. Bilgiganten ble så begeistret<br />
for en traktor han hadde utviklet i samarbeid<br />
med Landbrukshøyskolen på Ås, at de sponset<br />
London-årene samt ga ham arbeid etterpå.<br />
- Studiedelen av karrieren min er en milepæl, som<br />
jeg fremdeles høster mye av. Jeg jobbet utrolig<br />
mye, lærte å ha en profesjonell innstilling og at<br />
det lønte seg å gjøre mer enn det som kreves.<br />
Jeg leverte for eksempel to avgangsoppgaver i<br />
Coventry, selv om kravet var en. I perioder jobber<br />
jeg dag og natt. Det var personlig nyttig å teste<br />
hvor mye du kunne lære ved å presse deg selv,<br />
forteller Selvåg, som vi møter hjemme på sommerferie.<br />
Kjøreturen med kone og to barn fra München til<br />
Rogaland gikk selvsagt i en BMW. I det tyske firmaet<br />
har Selvåg siden 2006 hatt tittelen lead designer.<br />
Tidligere har han vært designer hos GMs<br />
konseptstudio i England, hos Rover i England<br />
og Volkswagen i Tyskland samt design manager<br />
hos Lincoln/Ford i USA. Han har dermed sett på<br />
nært hold flere lands ledelseskulturer, så vi tenkte<br />
å utfordre ham på holdninger om tyskere. *<br />
Uvilje til å treffe egne beslutninger?<br />
Det kan virke sant. Det tyske hierarkiet er hva det<br />
er. Tyskere er veldig formelle i jobbsammenheng,<br />
og veldig klare på hvem som har ansvar for hva.<br />
De er helt motsatt av amerikanere, som oppfordrer<br />
deg til å tenke selv. I Tyskland ville løsningen<br />
på å tenke selv vært å sette ned en komitè som<br />
skal organisere hvordan ideen skal utvikles kollektivt.<br />
selvgode bedrevitere?<br />
Slik opplever ikke jeg det. Det jeg derimot erfarer,<br />
er at tyskere lærer seg grundig alt innen sitt område.<br />
De liker ikke tanken på at noen skal kunne<br />
beskylde dem for mangel på kunnskap innen eget<br />
felt. De vil ikke påstå at de har mer kunnskap<br />
enn deg, men de vil bryskt motbevise det dersom<br />
noen påstår at de ikke kjenner sitt eget fagfelt.<br />
Lite konstruktive og ufleksible?<br />
Tyskere er ihvertfall veldig ufleksble. Skal de være<br />
fleksible, må de sette ned en komitè og diskturere<br />
hvordan de kan være fleksible.<br />
arrogant og fornærmende<br />
kommunikasjonsstil?<br />
Ja og nei. Tyskere er veldig direkte, men det er<br />
fordi de ikke er redde for å fornærme hverandre.<br />
Dette kan selvsagt gå begge veier i møtet med en<br />
nordmann. Her skiller tyskerne seg fra engelskmenn.<br />
I England kan du gjerne være tvetydig<br />
* Påstandene er tatt fra Stian Askes masteroppgave fra<br />
2005 om tysk-norske kulturforskjeller i næringslivet.<br />
http://aske-ntfk.no/<br />
og indirekte. Å si noe direkte kan virke klønete.<br />
En tysker derimot vil ikke forstå det dersom du<br />
er tvetydig, og også tenke at det er så ueffektiv<br />
bruk av tid! Så for meg var kommunikasjon en av<br />
mange grunner til at det i sin tid skar seg mellom<br />
Rover og BMW...<br />
Per Ivar Selvågs erfaringer med andre land<br />
kommer godt med i Tyskland. Han ser forskjell<br />
på mye.<br />
- Det føles veldig oversiktlig og ryddig å jobbe i<br />
et tysk firma. BMW er intet unntak. Alle følger<br />
reglene, og det er gjerne derfor det ofte fungere<br />
så bra. Generelt er hele BMW preget av den tyske<br />
systematikken. Både etikken og profesjonaliteten<br />
er på skinner. Jeg har blant annet jobbet med italienere,<br />
engelskmenn, amerikanere og spanjoler. Er<br />
arbeidsmoralen god hos dem, ligger resultatene<br />
likevel på et helt annet nivå i Tyskland. Ikke for<br />
å fornærme noen, men det er nå min opplevelse.<br />
Selvåg har to sjefer over seg. Selv kan han i perioder<br />
være leder for mellom 2 og 10 personer, alt<br />
etter fasen i prosjektet. Så først:<br />
- Hvordan opplever du dine tyske sjefer?<br />
- De går foran med et godt eksempel, jobber<br />
hardt og lenge hver eneste dag. Sjefene mine kan<br />
VENTETID: i 2012 lanseres bilen per<br />
ivar selvåg nå jobber med.<br />
komme på jobb 7, ta det siste møtet klokken 20 og<br />
så ut på forretningsmiddag, før de skal tidlig opp<br />
og ta flere fly til ulike møter, og du forventes på<br />
jobb med en gang du er tilbake. BMW forventer<br />
mye av lederne sine. Det er strenge og høye krav.<br />
Det forventes at du er tilgjengelig nesten til enhver<br />
tid. Alle sjefene tar kravene alvorlig, som en<br />
naturlig del av jobben. De har en holistisk holdning<br />
til jobben, og derfor kan det være vanskelig<br />
å hoppe rett inn i en tysk bedriftskultur. De kan<br />
virke arrogante, firkantete og kvasse på oss som<br />
kommer utenfra, men jeg opplever det som at de<br />
bare tar jobben sin alvorlig. Det gjør alle tyskere,<br />
høyt eller lavt på rangstigen.<br />
Selvåg selv sier han ikke helt visste hva han gikk<br />
- Noen blir kanskje forundret over åpenheten<br />
min, men for meg er det ikke ok å bare utøve<br />
til, selv om han hadde litt erfaring fra VW. «makt» for maktens del når jeg formidler opp-<br />
- Du lærer litt etter litt. På tysk er det et ord som gaver. Jeg krever ikke respekt ut fra tittelen min,<br />
heter vorleitung, og er satt sammen av ordene for men fordi jeg helst vil fortjene respekten. Når det<br />
og ytelse, du må bevise hva du kan og så høster er sagt, er det ikke bare å valse over meg heller.<br />
du det du sår. Når du slår vorleitung sammen Men jeg tror på å være en lyttende leder, og jeg<br />
med profesjonalitet, så forstår en mer hva tysk har utviklet meg mye siden min første lederstil-<br />
arbeidsmoral handler om, fra ling for ti år siden. Jeg har for eksempel mye<br />
bunn til topp, synes Selvåg. større respekt for ansatte som har vært lenge i en<br />
bedrift. Som ung tenker du at båten har gått fra<br />
- Hvordan er det å være de eldre, og at bare de unge er fremtiden. Nå ser<br />
norsk leder i et tysk jeg klarere at vi har mye å lære fra ansatte som<br />
firma?<br />
har vært med en stund. Både sjefene og resten av<br />
Jeg har ikke akademisk de ansatte i BMW får dessuten vite hvordan de<br />
utdannelse i ledelse, men ligger an via den årlige spørreundersøkelsen. Tysk<br />
jeg bruker den ydmykheten<br />
nettopp det gir, pluss erfaringene mine for alt<br />
grundighet igjen, sier Selvåg.<br />
de er verdt. Min opplevelse av mange aspekter i - Hvordan tar du opp konflikter?<br />
ulike profesjoner er at den viktigste utdannelsen - Det gjør jeg direkte med den det gjelder,<br />
skjer «in situ», altså ved høsting av direkte erfa- men tyskerne selv foretrekker å gå til firmaets<br />
ring. Jeg vet av erfaring at det er både dårlige og<br />
gode måter å formidle informasjon og<br />
arbeidsoppgaver på, for å si det diplo-<br />
ombudsmann. Da blir det en offisiell sak for<br />
matisk.<br />
bmW<br />
Grunnlagt i 1916. Har ca 96.000 ansatte. Består av<br />
Selvåg mener han nok en litt annen stil merkene BMW, Mini og Rolls Royce. Produserer årlig<br />
enn tyskere, for han spør blant annet ca 1,5 millioner biler og ca 100.000 motorsykler. Har<br />
gruppen om de er fornøyde og hva han<br />
kan gjøre for å forbedre seg.<br />
24 fabrikker i 13 land og et salgsnettverk i mer enn 140<br />
land. Mest solgte BMW i Norge akkurat nå er BMW X1.<br />
Har innført miljøprogrammet Efficient Dynamics i alle<br />
modeller.<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 45
personalavdelingen, og det hele gjøres anonymt. Mange benytter seg av det,<br />
og da føler folk at de har gjort det som er formelt riktig. For meg blir det helt<br />
feil, og jeg kan ikke forestille meg at den som har gjort noe galt lærer noe<br />
som helst av det. Jeg tenker at det er feigt at klageren er anonym. Jeg tror at<br />
det på sikt blir mer tillitsbyggende å ta oppgjøret seg imellom enn å bruke<br />
en mellommann, mener Selvåg.<br />
- Hvordan gir du ros<br />
- Det er ingen som gir personlig ros i Tyskland, sier Selvåg og ler litt før han<br />
fortsetter: - Jeg overdriver nok litt, men bare litt. For tyskere er det slik at du<br />
skal jo gjøre jobben din 100 prosent, og skal du ha ros for å gjøre din plikt?<br />
ANNEN DIVISJON: per ivar selvåg har jobbet med<br />
italienere, engelskmenn, amerikanere og spanjoler.<br />
- Er arbeidsmoralen god hos dem, ligger resultatene<br />
likevel på et helt annet nivå i tyskland. ikke for<br />
å fornærme noen, men det er nå min opplevelse,<br />
sier selvåg.<br />
Jeg synes forøvrig at det er lett å gi ros ved å vise takknemlighet.<br />
ydmykende å tape<br />
Selvåg har ladet batteriene i Norge, og han trenger all energi han kan få<br />
fremover. Han er nå midt i et prosjekt med en produksjonsbil som skal<br />
lanseres i 2012.<br />
- Jeg vant en intern konkurranse for ett år siden, etter å ha vært med i om<br />
lag ti slike og kommet til finalen i fem. Det er ganske ydmykende å tape.<br />
Å vinne en slik konkurranse gir derimot selvtillit, og er også avgjørende for<br />
den videre karrieren. I dette yrket finnes designere som ikke har vunnet noe<br />
på 30 år og fremdeles prøver, mens andre bare får sjansen én gang, opplyser<br />
Selvåg nøkternt.<br />
Han blir ikke stresset av å ha en jobb med tre års tidsperspektiv. Vi utenfor<br />
bransjen hadde sikkert mistet nattesøvnen med tanken på hva konkurrentene<br />
kan finne på. Selvåg har dette i blodet, og tenker på det hele med stoisk<br />
ro og følgende analyse:<br />
- Selv om noen som jobber for en masseprodusent, BMW er fremdeles<br />
regnet som en liten produsent, skulle ha samme ide som meg, så betyr det<br />
etter min mening mer at ideen kommer på en BMW, hvis det går an å være<br />
så frekk. Vi har en svært etablert og solid posisjon, kredibilitet, segmentledelse<br />
og er regnet som verdens mest verdifulle bilfirma, så hva andre finner<br />
på bekymrer meg ikke noe særlig, uten at jeg mener det på en arrogant<br />
måte. Veldig unorsk ting å si, understreker han på norsk vis.<br />
bytter sykkel mot bil<br />
Hva Audi og Mercedes skal finne på, er heller ikke grunn til<br />
tidlige grå hår på Selvågs hode.<br />
- Jeg mener at BMW er godt stilt for fremtiden, i motsetning<br />
til Mercedes og Audi. De går for såkalte Halo-produkter som<br />
karakteriseres mest av store motorer. Vi har en helt annen<br />
miljøstrategi. Jeg tror generelt at vi kommer til å endre måten<br />
vi både kjøper, kjører og produserer biler i fremtiden. Det må<br />
komme en bruksmønsterforandring.<br />
For det er liten tvil om at flere av verdens forbrukere gjerne<br />
vil ha bil. For eksempel kan sikkert noen millioner kinesere vurdere å bytte<br />
ut sykkel med bil. Det er riktig at Kina er et potensielt stort marked. De er<br />
som alle andre opptatt av status, og bruker den økende forbrukskraften sin.<br />
Vi har i dag detaljer på BMW-er i Kina som er unike for landet. De vil ha<br />
ekstra krom, og god beinplass bak. Det gir nemlig ekstra status. En million<br />
kinesere er nok til å dekke kapasiteten for BMW, som produserer og selger<br />
1,5 millioner biler i året globalt. Når det er sagt, og det er sikkert helt feil av<br />
meg å si det, men jeg håper virkelig ikke at vi får en milliard bilforbrukere<br />
til, sier Per Ivar Selvåg og velger å la setningen henge litt i luften.<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 47
Tidlig morgenmøte?<br />
TELEFONMØTE.NO<br />
- spar tid og penger<br />
3 nyttige iphone apps<br />
I slutten av juli lanserte Apple den nye versjonen av mobiltelefonen iPhone. Plastikken er erstattet med aluminium<br />
og glass, noe som gjør at iPhonen virker mer solid og luksuriøs. Hastigheten mellom forrige versjon iPhone 3GS og<br />
den nye iPhone 4 er minimal, men de har forbedret blandt annet kamera, og lagt til et ekstra frontkamera slik at du<br />
kan ha videosamtaler med andre iPhone og iPod touch brukere. Det som er den største forbedringen er skjermen.<br />
Apples såkalte Retina Display er sylskarp, spesielt når man zoomer inn på tekst. Det som er det geniale med iPhone<br />
er at man enkelt kan installere egene programmer eller "apps" som de kalles, slik at mobilen kan bli slik du selv<br />
ønsker. Nedenfor har plukket ut 3 slike apps som vi mener kan være nyttig om du har en iPhone.<br />
Tekst: Tomas Jacobsen<br />
instapaper Free<br />
Denne kjekke applikasjonen lagrer nettsider<br />
lokalt (uten bilder) og lar deg lese dem uten<br />
nettilgang - slik at du har noe interessant å lese<br />
på toget/bussen/flyet. Spesielt attraktivt for deg<br />
med iPod touch eller iPhone-eiere som vil spare<br />
datatrafikk.<br />
Du registrerer deg enkelt på<br />
www.instapaper.com,(brukernavn og passord er<br />
alt som behøves) og legger en “read later”-knapp<br />
til nettleseren din. Klikk denne knappen på<br />
interessante artikler for å få disse synkronisert til<br />
din iPhone/touch.<br />
instapaper er gratis å laste ned.<br />
Convert<br />
Her har du en applikasjon som kan konvertere<br />
så og si alt! Ønsker du vite hvor mye 58 miles<br />
er i meter? Det regner Convert ut på et blunk.<br />
Og det i nydelig grafikk. Den kan konvertere<br />
blandt annet: areal, bits og bytes, energi,<br />
vekt, lengde, strøm, trykk, fart, tempratur og<br />
tid, men den funksjonen som er mest nyttig<br />
er valuta kalkulatoren. Setter du inn $15 så<br />
regner Convert det om til norske kroner, med<br />
oppdaterte valutakurser. Veldig kjekk funksjon<br />
når du er i utlandet.<br />
Convert koster 11kr<br />
imovie<br />
Med det nye kamera på iPhone 4, som kan<br />
filme i HD, blir det mer og mer aktuelt å bruke<br />
telefonen som familiens hoved-filmkamera.<br />
Redigeringen som du i utgangspunktet har<br />
mulighet å gjøre på telefonen er begrenset.<br />
Du kan kun forkorte klipp du har filmet.<br />
Derfor har Apple lansert iMovie til<br />
iPhonen, som gjør at du har mye<br />
større kontroll på redigeringen. Med<br />
denne applikasjonen kan du importere<br />
videoklipp, legge til overganger mellom<br />
klipp og legge til tekst, slik at det ser<br />
veldig proffosjonelt ut.<br />
iMovie på iPhone er nok kun for dem<br />
som ønsker å redigere filmet materiale,<br />
og ikke har tilgang til en Mac. Macen<br />
kommer med iMovie forhåndsinstallert,<br />
og det er noe lettere å redigere når<br />
man har en større skjerm og tilgang til<br />
musepeker.<br />
imovie koster 29kr<br />
iPhone 4 (Foto: Apple)<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 49
vEkst Og attFøRing<br />
Rammevilkårene til frem tidens attføring<br />
<strong>Lederne</strong>s bransjeutvalg for vekst og attføring har stilt direktørene for arbeidsgiverorganisasjonene<br />
ASVL og Attføringsbedriftene i NHO Service noen spørsmål om fremtidens<br />
attføring og rammevilkår.<br />
spørsmålene som ble stilt var<br />
1. Anbud framover fra NAV - hvordan ser dere på dette?<br />
2. Tiltakspakken vil den bestå i forhold til dagens plan med AB, APS, KIA, TIA, Avklaring og VTA? Dersom det er snakk om<br />
reduksjon, hvilke tiltak tror dere ryker først? Dersom nye tiltak kommer på banen - er det spesielle grupper dette blir rettet<br />
mot? Hvilket fokus skal den enkelte attføringsbedrift ha for å kunne møte morgendagens utfordringer innen attføringsfeltet?<br />
3. Vi vet at rundt i Europa har ungdom store problemer med å få ordinære jobber - ungdomsledigheten i Spania er på<br />
over 40 prosent. Det får sikkert Norge også merke i en mindre målestokk. Hvordan skal vi sammen takle dette?<br />
4. ASVL og Attføringsbedriftene går mer og mer på samme linje med mange felles tiltak<br />
som APS – AB, osv. Vil vi se en sammenslåing i løpet av noen år?<br />
5. Hvor stor vektlegging blir det på bedrifter som har fått godkjent EQUASS? Dette sett i forhold til private som ikke<br />
har godkjenning, men vil inn i markedet. Vil NAV kunne ”sile” her, ved å tilby private aktører denne type personer<br />
som vi jobber med i dag? Forutsatt at vi har ASVL- og Attføringsbedriftenegodkjent EQUASS kvalitetssystem.<br />
svar fra direktør Dag sandvik i asvL<br />
(arbeidsgiverforeningen for vekstbedriftene):<br />
1. ASVL vil arbeide for at bedriftene har høy kompetanse og muligheter for å tilby et mangfold<br />
av tiltak. Dette for å kunne tilby skreddersøm av individuelt tilpassede programmer. Slik skreddersøm<br />
er det etter ASVLs syn ikke mulig å tilby mennesker med omfattende bistand og omsorgsbehov,<br />
dersom reglene om anbud skal utvides til å gjelde også dette området. Når tiltak likevel konkurranseutsettes<br />
skal konkurransegrunnlaget etter ASVLs syn være best mulig kvalitet ut i fra en gitt pris.<br />
2. Behovet for ordinære VTA plasser og eksterne (VTO) vil øke. Kravet om 100 prosent uførepensjon<br />
for å få et fast arbeid i et VTA tiltak må fjernes. Stortingsmelding <strong>nr</strong>. 9 sier at det er brukerens<br />
behov som skal gi grunnlag for tiltak og aktivitet. Det er ikke vesentlig for oss hvilke tiltak som blir<br />
borte og det er ikke behov for flere tiltak. Dersom det kommer nye tiltak vil det være tiltak rettet mot<br />
ungdom og helserelaterte tiltak. Utfordringene våre er at vi til en hver tid orienterer oss mot det som<br />
er til det beste for brukeren og samfunnet. Det stiller krav til kunnskap om og utvikling/forskning av<br />
ulike metoder og virkemidler, markedet, helhetstenkning og relevant kompetanse og kompetanseutvikling i bedriftene.<br />
3. I tillegg til å øke antall tiltaksplasser må samfunnet i perioder med stor arbeidsledighet kunne kjøpe læreplasser i ordinær<br />
bedrift for å lære opp og sysselsette ungdommen. Det er viktig at unge mennesker ikke faller utenfor. Alternativet<br />
til å ta slike kostnader er etter vårt syn ødeleggende for den som rammes og uøkonomisk for samfunnet.<br />
4. Spørsmålet avgjøres av medlemmene våre. Avgjørelsen vil nok bli bestemt ut fra i hvilken grad bedriften<br />
og organisasjonene greier å samarbeide i praksis. Vi har i dag en del arenaer som vi samarbeider<br />
godt på. Dette gjelder felles AB-konferanse, ulike høgskolestudier og diverse kurs.<br />
5. Etter vårt syn må det stilles de samme kvalitetskravene til alle bedrifter som tilbyr arbeidsmarkedstjenester til NAV. Vi tror også<br />
det er viktig at NAV selv innfører et kvalitetssikringssystem med ekstern revisjon slik at tilbudet til arbeidsmarkedstjenester kvalitetssikres<br />
hele veien. Vi tror at et slikt kvalitetssikringssystem vil også hjelpe NAV til å bedre kvalitet på egne tjenester.<br />
svar fra direktør Johan-martin Leikvoll<br />
i attføringsbedriftene i nHO service:<br />
Når jeg skal svare på dette, må jeg hele tiden gjøre et skille mellom hva som kan komme til å skje og hva vi som<br />
bransje håper skal skje.<br />
1. Konkurranse på fag og kvalitet er bra. Attføringsbedriftene understreker at det burde vært mye<br />
mer konkurranse mellom godkjente tiltaksarrangører. Valgfrihet for brukene er viktigere enn valgfrihet<br />
for NAV. Merk at jeg snakker om konkurranse på fag, kvalitet og leveringsdyktighet på attføringsområdet,<br />
ikke basert på pris. En slik reform kombinert med utvikling av kompetansen på attføring og arbeidsrettede<br />
tiltak i NAV, vil gi bedre tilbud til individ og samfunn. Jeg har grunnleggende tro på NAV-reformen.<br />
2. Jeg er bekymret for at de formidlingsrettede tiltakene bygges ned i sektoren. Ta for eksempel<br />
kvalifiseringstiltaket (KIA) som bare på noen få år er halvert til tross for at det er et godt og kostnadseffektivt<br />
tiltak for at personer både skal få og beholde jobb etter kvalifiseringsprosesser. Fremtidens<br />
attføring kommer dessuten til å handle om å kople helseutfordringer hos den enkelte med attføring og<br />
arbeidsrettede tiltak. Attføringsbedrifter og vekstbedrifter må ikke bare ha denne kompetansen, men også ha evne til å bruke<br />
den i nyskapende attføringsvirksomhet. Den største trusselen mot sektoren totalt sett er den enøyde troen på at næringslivet<br />
vil kunne ordne opp med inkludering gjennom bruk av tilskudd eller varig sponsing fra staten. Tidsubestemt lønnstilskudd<br />
(TULT) er under kontroll i Norge, men jeg frykter danske tilstander hvor ordningen er kommet helt ut av kontroll. Jeg er selvsagt<br />
også tilhenger av flere varig tilrettelagte arbeidsplasser, men også på dette området må vi være villig til nytenkning.<br />
3. Høyere arbeidsledighet setter attføringssektoren under press allerede i dag. Andelen personer som får tilbud om aktive<br />
tiltak er sterkt synkende. Altfor mange går på passive stønader. Dette kombinert med at man jakter på de billigste tiltakene<br />
og stadig mer satsing på tilskuddsordninger til næringslivet, vil kunne sette attføring under et meget tøft press i årene som<br />
kommer. For eksempel krever det innsikt i attføring for å forstå at et dyrt tiltak kan være samfunnsøkonomisk lønnsomt på<br />
lengre sikt. For å møte fremtidens utfordringer, må det etableres et nytt budsjettsystem. I dag er alle arbeidsmarkedstiltakene<br />
rammestyrte mens trygd og livsoppholdsytelser er rettighetsstyrte. Folk med behov for attføring må vente, ifølge<br />
NAV-tall, i gjennomsnitt 900 dager. Det er en gåte for meg at finansministeren opererer med stramme rammer på tiltakene.<br />
Hva om en snudde om på det hele slik at det alltid var midler nok til fornuftige arbeidsrettede tiltak? Bare 10.000 flere i jobb<br />
og de beholder jobben i mer enn 5 år, er i følge Arbeidsdepartementet en samfunnsbesparing på 10 milliarder kroner.<br />
4. Bransjeforeningen Attføringsbedriftene har vært på frierferd til ASVL lenge, og jeg mener fremdeles det<br />
er et objektivt behov for at disse organisasjonene slår seg sammen. Selv om vi samarbeider godt på en<br />
del saksfelter i dag, har disse to organisasjonene bare valget mellom å slå seg sammen eller bli tøffe konkurrenter.<br />
Mellomløsninger går ikke over tid. I løpet av et år eller to får vi svaret på dette.<br />
5. Det er nok krefter som mener at kvalitetssikringssystemer er vel og bra, men at det er viktigere å få inn andre leverandører<br />
som hverken har samme kvalitet eller er kvalitetssikret. Disse møtes også av motkrefter hos NAV, som<br />
vil vektlegge kvalitet og kvalitetssikring. Vi må støtte opp om fagligheten, men heller ikke være redd for å slippe<br />
andre non-profitorganisasjoner til, forutsatt at disse er kvalitetssikret og har attføring som primært formål.<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 51
LEDERnE aktUELt<br />
Ledere i Posten velger <strong>Lederne</strong><br />
Postens ledere er i økende grad lei<br />
av å havne mellom barken og veden.<br />
Nå velger mange å melde seg inn i<br />
<strong>Lederne</strong>.<br />
Tekst & foto: Sverre Simen Hov<br />
Kjersti Myrjord og Jan Christian Nordhus har<br />
mye ansvar som distribusjonsledere i Posten<br />
Norge: Millionbudsjetter, 30 postbud hver, 17<br />
postbiler hver, behandling av kundehenvendelser,<br />
produktivitet, HMS, lønn, fravær, resultat<br />
og stadig nye omorganiseringer er bare noen av<br />
ansvarsområdene. Nordhus, som er distribusjonsleder<br />
for Fana i Bergen, har vært ansatt i Posten<br />
Norge siden 1987. Myrjord, som har jobbet i<br />
Posten Norge siden 1996, er distribusjonsleder<br />
for Laksevåg og deler av Loddefjord i Bergen.<br />
stort potensial i posten<br />
Fra knapt å ha hatt medlemmer i offentlig<br />
sektor, øker nå tilstrømmingen av medlemmer<br />
til <strong>Lederne</strong>. På under et år er allerede 15 ledere<br />
i Posten Norge på Vestlandet innmeldt, og<br />
potensialet er stort blant ledere og nestledere.<br />
- Mange ledere i Posten er positive til medlemskap<br />
i <strong>Lederne</strong> og sitter litt på gjerdet, forteller<br />
Myrjord og Nordhus. Begge har i mange år<br />
vært medlemmer av LO-forbundet Postkom<br />
(Norsk Post- og Kommunikasjonsforbund) som<br />
organiserer de fleste ansatte i bl.a. Posten Norge.<br />
Over tid vokste erkjennelsen frem: Som ledere<br />
Jan Christian Nordhus og Kjersti Myrjord, er distribusjonsledere og entusiastiske medlemmer av<br />
<strong>Lederne</strong> hos Posten Norge i Bergen. Her på Postens distribusjonssentral på Nesttun i Bergen.<br />
burde de ikke stå i samme organisasjon som sine<br />
ansatte.<br />
Ledere i tøff skvis<br />
- Det er ikke til å stikke under en stol at vi<br />
har hatt konflikter med Postkom der vi som<br />
ledere har blitt sittende i en tøff skvis mellom<br />
barken og veden. I de fleste sakene fungerte ikke<br />
Postkom for oss ledere, og tok nesten automatisk<br />
våre ansattes side. Det er forståelig siden det er<br />
der hovedtyngden av deres medlemmer er, men<br />
da blir det ikke lett for en leder å være medlem.<br />
Desto mer befriende og ryddigere ble det da vi<br />
meldte oss inn i <strong>Lederne</strong>. Rollefordelingen er<br />
blitt mye klarere for alle parter, understreker de.<br />
trygghet i ryggen<br />
Myrjord og Nordhus er svært fornøyd<br />
med kursingen og bistanden de får i<br />
<strong>Lederne</strong>.<br />
- Vi har ikke tidligere opplevd så gode<br />
kurs, kompetansetiltak, informasjon,<br />
konferanser og nettverksbygging som<br />
i <strong>Lederne</strong>. Plutselig ble fokuset nytt:<br />
I stedet for kun å snakke om Posten<br />
får vi nå også ledelsesdimensjonen<br />
gjennom organisasjonen vår og kan<br />
diskutere ledelsesspørsmål med<br />
ledere i andre bedrifter som vi møter gjennom<br />
kurs og samlinger i <strong>Lederne</strong>. Det synes vi er<br />
veldig inspirerende, forteller de to, som er aktive<br />
brukere av sentrale og lokale kurs i <strong>Lederne</strong>.<br />
Neste kurs blir på Voss, der <strong>Lederne</strong>s region Vest<br />
avholder kurs i nye ledelsesmodeller.<br />
- Samtidig føler vi en sterk trygghet ved å ha<br />
en organisasjonen i ryggen som er utenforstående<br />
i Posten. Her er det ingen bindinger eller<br />
personlige relasjoner mellom organisasjonen og<br />
arbeidsgiveren som ofte kan virke forstyrrende.<br />
Det er også viktig at <strong>Lederne</strong> er partipolitisk<br />
uavhengig, sier Nordhus og Myrjord.<br />
posten norge<br />
Posten Norge er en del av samfunnets infrastruktur<br />
og den største arbeidsplassen i Norge etter antall<br />
ansatte. Det er et statseid konsern med ansvar for<br />
postgangen i Norge. Konsernet driver også blant<br />
annet godsfrakt. Posten Norge er en av Norges<br />
eldste og største statlige bedrifter, opprettet av kong<br />
Christian IV i 1647. Konsernet omsatte i 2006 for 23,7<br />
milliarder kroner. Virksomheten består av vel 23.000<br />
årsverk, herunder 10.000 postbud og sjåfører, hvorav<br />
2.000 er landpostbud.<br />
Hovedoppgjøret for daglige ledere, administrative<br />
ledere og varehussjefer i Coop i havn<br />
I årets tariffoppgjør har det vært viktig<br />
for <strong>Lederne</strong> å få på plass endringer i<br />
omfangsbestemmelsene for å fange<br />
opp ansatte i særlig selvstendige og<br />
betrodde stillinger. I tillegg har det<br />
vært viktig å fange opp dagens medlemmer<br />
som ikke lenger rapporterer<br />
til daglig leder, men til nestleder og de<br />
som pga omorganiseringer ikke lenger<br />
rapporterer til noen av disse.<br />
Tekst: Susanne Persson<br />
Foto: Kåre Jon Langberg<br />
<strong>Lederne</strong> og SAMFO gjennomførte et utvalgsarbeid<br />
for å se på denne problemstillingen i<br />
2009 og arbeidet resulterte i en protokoll som<br />
ble undertegnet 18. september 2009. Denne<br />
protokollen ble verifisert i dette tariffoppgjøret<br />
og vi har nå løst en rekke utfordringer for våre<br />
medlemmer og kan starte nyrekruttering av<br />
mange nye medlemmer innen det administrative<br />
apparatet i de ulike samvirkelagene.<br />
Omfangsbestemmelsen har nå fått ny ordlyd<br />
for diverse ledende stillinger. I den nye ordlyden<br />
fanger vi opp alle ledere som nå rapporterer<br />
både til daglig leder og til nestleder. Det er også<br />
nå åpnet for at alle som i dag er ansatt i stillinger<br />
av overordnet og ledende art også omfattes av<br />
overenskomsten. Her har man ikke nødvendigvis<br />
personal- og budsjettansvar, men stillingen<br />
defineres som særlig selvstendig stilling/betrodd<br />
stilling. Har man en slik stilling omfattes en av<br />
overenskomsten med unntak av bestemmelsene<br />
om forsikring, pensjon, lønnssystemet i vedlegg<br />
1 og trygghetsavtalen. Vi har også fått på plass<br />
egne lønnsbestemmelser for ovennevnte gruppe<br />
i § 4 B.<br />
Det er også kommet inn en sikringsbestemmelse<br />
for de som beholder sine arbeidsoppgaver, men<br />
hvor den enkelte stilling endrer tilknytning til<br />
persongruppe som står omtalt i omfangsbestemmelsene.<br />
<strong>Lederne</strong> er meget fornøyd med å få<br />
dette på plass etter lang tids frustrasjon for våre<br />
medlemmer.<br />
Det skal i tariffperioden arbeides aktivt for<br />
lokal lønnsdannelse gjennom reelle personlige<br />
lønnssamtaler og utvikling av personlige<br />
lønnssystemer. Det tas derfor sikte på å avvikle<br />
bilag 1 innen neste tariffperiode. Det er også<br />
blitt enighet om en protokolltilførsel: Det skal<br />
nedsettes et utvalg som skal se på konsekvensene<br />
av å fjerne bilag 1. Utvalget skal også fremme<br />
forslag om hvordan dette i praksis skal gjennomføres<br />
i de bedrifter som ennå ikke har avtalt og<br />
gjennomført personlige lønnssamtaler. Utvalget<br />
starter sitt arbeid i august 2010 og skal være<br />
ferdig innen utgangen av august 2011.<br />
Vi har også<br />
fått på plass<br />
en styrking av<br />
bestemmelsene<br />
om kompetanse.<br />
<strong>Lederne</strong>s<br />
medlemmer<br />
er opptatt av<br />
kompetanseheving<br />
og ser at det<br />
er meget viktig<br />
å satse på økt<br />
kompetanse for<br />
ledere for å vinne<br />
kampen om<br />
markedsandeler<br />
og økt fortjeneste.<br />
Det er kommet på plass en skjerping av bestemmelsene<br />
om lønn til etterlatte. Dersom bedriften<br />
har etablert en gruppelivsforsikring som gir<br />
utbetaling tilsvarende 3 måneders etterlønn eller<br />
mer, erstatter forsikringen denne bestemmelsen.<br />
På økonomisiden har vi fått på plass følgende:<br />
Generelt tillegg: Kr. 2.925 per år. Basislønnssatsene<br />
i bilag 1 heves med 12.500 per år<br />
(inkludert det generelle tillegget). Nye satser<br />
fra 1. april 2010 blir som følger: Daglig leder kr.<br />
401.450, diverse ledende stillinger kr. 360.150<br />
og varehussjefer kr. 387.750. Arbeidstakere<br />
som lønnes i henhold til bestemmelsene om<br />
investeringsgarantien (bilag 1) gis et tillegg<br />
på kr. 10.000 per år (inkludert det generelle<br />
tillegget). Arbeidstakere som lønnes i henhold til<br />
trygghetsavtalen (bilag 4) gis et generelt tillegg<br />
på kr. 2.925 per år.<br />
F.v. Torgeir Kroken (direktør i SAMFO) og Tor Hæhre (nestleder i <strong>Lederne</strong>) ved<br />
undertegnelsen av protokollen<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 53
LEDERnE aktUELt<br />
En epoke er over på<br />
nymo i grimstad<br />
Gerhard Dovland sluttet på A/S Nymo<br />
i Grimstad 31. august. Han har jobbet<br />
her sammenhengende i 50 år. Det er<br />
første gang i JJUC-selskapene at noen<br />
har jobbet så lenge.<br />
Tekst & foto: Øyvind Larsen, avdelingsleder<br />
for <strong>Lederne</strong>s avdeling 57 Arendal<br />
Han ble ansatt 1. august 1960 noen uker før han<br />
fyllte 17 år og det ble mye reisejobber på Ugland<br />
sine båter. Den gangen var Nymo bare en liten<br />
båtbu i Vikkilen. Nå er det storindustri.<br />
Så ble han bas og etter 20 år ble han formann<br />
for platearbeiderne. Det har han vært i 30 år.<br />
Det ble mange tøffe og usunne jobber. Asbestduker<br />
brukte vi daglig for tildekking mot brann.<br />
På 1960- og 70-tallet var der ikke mye som het<br />
HMS. Verneutstyr visste vi lite om, men det har<br />
heldigvis bedret seg og Gerhards helse er god.<br />
Når han nå går inn i pensjonistenes rekker får<br />
han tid til hummerfiske som er en av hobbyene.<br />
Han har vært medlem av <strong>Lederne</strong> siden 1981 og<br />
vil fremdeles være med oss på årsmøter og de<br />
turene vi har i bedriftsgruppen på Nymo.<br />
Vi ønsker ham lykke til og håper han får mange<br />
fine år fremover som pensjonist.<br />
F.v. Kjell Engelsås, Gunnar Skansen og Tore Kristiansen foran høyhuset på Tiller i Trondheim<br />
som huser kontoret til <strong>Lederne</strong>s avdeling Trondheim.<br />
<strong>Lederne</strong>s avdeling 1 trondheim<br />
<strong>Lederne</strong>s avdeling 1 Trondheim har eget kontor i toppetasjen av Trekanten på Tiller, rett ved City<br />
Syd. Avdelingen har en positiv medlemsutvikling med totalt 255 medlemmer.<br />
Tekst & foto: Sverre Simen Hov<br />
På avdelingskontoret avholdes styre- og medlemsmøter i avdelingen som ble stiftet i 1908. Etter<br />
Bergensavdelingen, som ble stiftet allerede i 1903 men som var oppløst en periode, er Trondheims-,<br />
Stavanger- og Fredrikstadavdelingene <strong>Lederne</strong>s eldste avdelinger. Trondheimsavdelingen har nå planer<br />
om å ruste opp kontoret på Tiller med nye kontormøbler.<br />
Avdelingen har medlemmer i ca. 60 bedrifter i Trondheimsregionen, Stjørdal og Rissa. Avdelingsstyret<br />
består i 2010 av leder Tore Kristiansen (tlf. 416 24 698, e-post tore.kristiansen@kvernelandbil.<br />
no), nestleder Ingerid Kristine A. Olsvik (tlf. 907 79 947), kasserer Johnny Lysholm (tlf. 932 27 475,<br />
e-post: jlysholm@broadpark.no), sekretær Nina Hofstad, kontaktperson Kjell Engelsås (tlf. 958 28<br />
998, e-post: kjell.engelsas@malthus.no) og styremedlemmene Eva Schjølberg og Kenneth Pedersen.<br />
Kontaktdetaljer til avdelingen er: <strong>Lederne</strong> avd. Trondheim, Trekanten, Vestre Rosten 81, 7075 Tiller.<br />
Tlf. 72 88 50 11.<br />
Ulvik i Hardanger. (Foto: Brakanes Hotel.)<br />
Tekst & foto: Sverre Simen Hov<br />
Det poengterte områdeleder for <strong>Lederne</strong>s region Vest, Bjørn Tjessem, på<br />
regionmøtet som ble avholdt på Brakanes Hotel i vakre Ulvik innerst i<br />
Hardanger 27.-28. august.<br />
- Det gjør inntrykk når ledere som har vært over 20 år i samme bedrift<br />
ønsker seg vekk fordi de ikke lenger føler seg ønsket. Jeg har opplevd<br />
mange grelle saker, men det viser seg at når folk står på og får en vurdering<br />
fra <strong>Lederne</strong>, klarer vi i de fleste tilfellene å få gode løsninger, sa Tjessem.<br />
Aktuelle saker blant medlemmene i <strong>Lederne</strong>s region Vest er blant annet<br />
industridøden langs kysten, at medlemmer i vekst- og attføringsbedrifter<br />
har stor vekst, den nye avtalen for ledere i offentlig sektor, profitt og<br />
utbytte i barnehager, kraftintensiv industri og tettere samarbeid med<br />
Coops butikkledere. Handlingsplan for 2011 og Norsk Ledelsesbarometer<br />
2010 ble gjennomgått, og Tjessem orienterte om kurs for topptillitsvalgte<br />
som skal avholdes i samarbeid med <strong>Lederne</strong>s region Olje og gass.<br />
Liv Spjeld By fra <strong>Lederne</strong>s avdeling Bergen var dirigent, og forbundsstyremedlem<br />
for <strong>Lederne</strong>s region Vest, Jan Roald Nysæther, orienterte<br />
om sakene til <strong>Lederne</strong>s kongress som avholdes i midten av september.<br />
Distriktene ga sine tilbakemeldinger på disse sakene.<br />
- Ledere og<br />
mellomledere<br />
ofte utsatt for<br />
trakassering<br />
- Region Vest har opplevd mange saker det siste året. Ledere<br />
og mellomledere er etter min lange erfaring som tillitsvalgt<br />
mer utsatt for trakassering enn andre ansatte.<br />
Kommunikasjonsleder<br />
Sverre Simen Hov<br />
presenterte et forslag<br />
som skal opp på<br />
kongressen om å<br />
støtte mødrehjemmet<br />
Abrigo i Rio de<br />
Janeiro, og dette ble<br />
tatt godt imot. Han<br />
gikk også gjennom Forbundsstyremedlem for <strong>Lederne</strong>s region<br />
Vest, Jan Roald Nysæther.<br />
status for websider,<br />
markedsføring og pressekontakt, og orienterte om 100-årsjubileet i Bergen.<br />
Personal- og administrasjonsleder Kjetil Haave orienterte om budsjett for<br />
2011, økonomi og informasjon fra hovedkontoret. Forbundet har de siste<br />
årene hatt gode resultater på grunn av god medlemsvekst.<br />
På fredagskvelden var alle delegatene samlet til båttur på Hardangerfjorden,<br />
middag og musikk fra Hardangerfele. Et godt gjennomført<br />
arrangement, og det at såpass mange hadde en svært lang reisevei vitner<br />
om mange engasjerte tillitsvalgte.<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 55
LEDERnE aktUELt<br />
Den lange meklingsnattens avslutning. Sittende helt til høyre <strong>Lederne</strong>s forbundsleder Jan Olav Brekke. Sittende i midten meklingsmann Nils<br />
Dalseide.<br />
81,2 prosent stemte ja i uravstemmingen<br />
på sokkeloverenskomsten<br />
<strong>Lederne</strong> meddelte 6. juli 2010 Riksmeklingsmannen, NHO<br />
og OLF at det anbefalte forslaget på sokkeloverenskomsten<br />
fra <strong>Lederne</strong>s forhandlingsdelegasjon var godtatt, etter at<br />
81,2 prosent stemte ja og 18,8 prosent stemte nei i uravstemmingen.<br />
Tekst & foto: Sverre Simen Hov<br />
<strong>Lederne</strong> valgte å sende meklingsresultatet fra Riksmeklingsmannen til<br />
uravstemming blant medlemmene. Industri Energi og SAFE valgte å<br />
akseptere tilbudet uten uravstemming. Et hett tema i meklingen var<br />
Industri Energis krav om at renholdsoperatører med fagbrev skal ha samme<br />
betaling som andre stillinger med fagbrev på sokkelen.<br />
Meklingen hos Riksmeklingsmannen mellom OLF og <strong>Lederne</strong>, SAFE<br />
og Industri Energi pågikk fra 14. juni og hadde utløp 16. juni kl 24.00.<br />
Meklingsresultatet ble lagt frem etter mange og lange timer på overtid,<br />
morgenkvisten 17. juni. <strong>Lederne</strong> hadde varslet at ca 110 medlemmer ville<br />
bli tatt ut i streik om det ikke ble enighet.<br />
store ulikheter<br />
- Vi takker alle fagarbeidere på norsk sokkel for den massive støtten vi har<br />
fått gjennom meklingen. <strong>Lederne</strong> mener naturligvis at det skal være lik<br />
lønn for likt arbeid, men er sterkt uenig i at en renholdsoperatør skal ha<br />
samme lønn som tradisjonelle fagarbeidere innen instrument, mekanisk,<br />
elektro og prosess. Vi mener at det her er stor forskjell på ansvar, myndighet<br />
og utdanning, understreket <strong>Lederne</strong>s forhandlingsutvalg.<br />
Hovedårsaken til at <strong>Lederne</strong> brøt de opprinnelige forhandlingene med<br />
OLF 6. mai var uakseptable tilbud på skift- og konferansetillegget, det<br />
generelle tillegget til fagarbeiderne, samt fleksibel pensjonsalder for<br />
helkontinuerlig skiftpersonell.<br />
Meklingsmann var sorenskriver Nils Dalseide. I <strong>Lederne</strong>s forhandlingsutvalg<br />
satt Jan Olav Brekke (forhandlingsleder), Per Helge Ødegård, Tor<br />
Hæhre, Gudmund Gulbrandsen, Sverre Simen Hov, Hallstein Tonning,<br />
Nils Helland, Alf Samuelsen, Norvald P. Holte, Finn Roger Døvik, Svend<br />
Kristian Torkildsen, Ingelill Johansen Handeland og Terje Herland.<br />
Høstens olje- og gasskonferanse i Haugesund<br />
<strong>Lederne</strong>s region Olje og gass avholdt sin olje- og gasskonferanse (regionmøte) på Rica Maritim Hotel i Haugesund 31.<br />
august og 1. september.<br />
Tekst & foto: Sverre Simen Hov<br />
Her orienterte forbundsleder Jan Olav Brekke om økonomi og informasjon<br />
fra hovedkontoret, 100-årsjubileet i Bergen og kjøpet av Breibakken 14 i<br />
Stavanger sentrum. Forbundet har de siste årene hatt gode resultater<br />
på grunn av god medlemsvekst. Saker til kongressen og debattopplegget<br />
”<strong>Lederne</strong> mot de neste 100 år” ble gjennomgått av nestleder Tor Hæhre.<br />
Områdeleder Norvald P. Holte orienterte om nytt kurs for topptillitsvalgte<br />
som arrangeres i samarbeid med <strong>Lederne</strong>s region Vest. Han fortalte også<br />
om aktivitetsplanen for region Olje og gass.<br />
Forbundsstyremedlem Per Helge Ødegård orienterte om <strong>Lederne</strong>s<br />
ECON-rapport om boring i nord, mens kommunikasjonsleder Sverre<br />
Simen Hov presenterte et forslag som skal opp på kongressen om å støtte<br />
mødrehjemmet Abrigo i Rio de Janeiro. Dette ble tatt godt imot. Han gikk<br />
også gjennom status for websider, markedsføring og pressekontakt.<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 57
F.v. Frode Alfheim, Magne Ognedal og Gro Brækken på Sikkerhetsforums pressekonferanse på ONS 2010.<br />
Fra alexander L. kielland til Deepwater Horizon<br />
– hva har arbeidsgivere, arbeidstakere og myndigheter lært?<br />
Forumet for trepartssamarbeid innen petroleumsindustrien, Sikkerhetsforum, avholdt<br />
25. august pressekonferanse på oljemessen ONS 2010 i Stavanger. Fokus var hvordan<br />
arbeidsgivere, arbeidstakere og myndigheter i Norge styrer risikoen for storulykker.<br />
Tekst & foto: Sverre Simen Hov<br />
- Et velfungerende samarbeid mellom myndigheter,<br />
arbeidstakere og arbeidsgivere er en<br />
forutsetning for å håndtere risikoen ikke bare<br />
i petroleumsvirksomheten, men også i andre<br />
virksomheter, sa direktør Magne Ognedal i<br />
Petroleumstilsynet (Ptil) på pressekonferansen.<br />
Sikkerhetsforum er den sentrale samarbeidsarenaen<br />
mellom partene i petroleumsnæringen og<br />
myndighetene innen helse, miljø og sikkerhet i<br />
petroleumsvirksomheten på norsk sokkel og på<br />
land. <strong>Lederne</strong> er medlem av Sikkerhetsforum.<br />
- I lys av ulykker utenfor Australia og Venezuela<br />
og ikke minst Deepwater Horizon i Mexicogulfen<br />
er det vår erfaring at åpenhet og dialog<br />
er en forutsetning for å lykkes med å håndtere<br />
de utfordringene vi står overfor, poengterte<br />
Ognedal.<br />
informere utlandet<br />
I tillegg til Ognedal, som er leder av Sikkerhetsforum,<br />
satt også OLF-direktør Gro Brækken<br />
og leder for industripolitisk avdeling i organisasjonen<br />
IndustriEnergi (LO), Frode Alfheim,<br />
på podiet. Alfheim representerte også <strong>Lederne</strong><br />
og YS/SAFE. Målet med pressekonferansen<br />
var spesielt å informere utenlandske medier<br />
om hvordan det samhandles mellom partene i<br />
Norge.<br />
Ledelsesansvar<br />
Ognedal viste til at Ptil de siste årene spesielt<br />
har prioritert oppfølging av ledelsens bidrag til<br />
reduksjon av storulykkesrisiko. For å ta kontroll<br />
over risiko og forhindre at ulykker skjer, er det<br />
svært viktig å ta lærdom av tidligere hendelser,<br />
påpekte Ognedal.<br />
- Vi må aldri glemme fortiden, og den dyrekjøpte<br />
lærdom som ansatte, deres familier og<br />
hele næringen har gjort gjennom katastrofer i<br />
næringen, sa Ptil-direktøren.<br />
samarbeid og ansvar<br />
- Trepartssamarbeidet fritar ikke arbeidsgiverne<br />
for ansvar. Det er helt unikt at vi i Norge har<br />
et regelverk som blant annet gir verneombudet<br />
rett til å stanse arbeid på en plattform, sa<br />
OLF-direktør Gro Brækken i sitt innlegg, og<br />
poengterte at man i bunn og grunn snakker om<br />
menneskers sikkerhet.<br />
Frode Alfheim mente at et vellykket trepartssamarbeid<br />
forutsetter sterke og representative<br />
organisasjoner på både arbeidstaker- og<br />
arbeidsgiversiden.<br />
- Vi skal trekke lærdom fra andre land som har<br />
opplevd storulykker. Samtidig er det et faktum<br />
at katastrofer som den i Mexicogolfen skjer i<br />
land uten etablerte trepartsarenaer slik vi har i<br />
Norge. Vi mener bestemt at trepartssamarbeid<br />
er en forutsetning for at næringen skal kunne<br />
håndtere storulykkesrisikoen i virksomheten,<br />
poengterte Alfheim.<br />
LESERINNLEGG Ragnar mortensen<br />
Åpent brev til norsk pasientskadeerstatning og pasientskadenemnda<br />
I Magasinet <strong>Lederne</strong> <strong>nr</strong> 4-2009 hadde jeg et leserinnlegg<br />
som oppfølger til nummeret før, hvor temaet var Norsk<br />
Pasientskadeerstatning (NPE) og norske legers kollegialitet.<br />
Jeg tillater meg å sende et nytt leserinnlegg med direkte<br />
henvendelse til NPE og Pasientskadenmnda (PN):<br />
Dere har ikke kommet med noe svar på denne underlige saksbehandlingen,<br />
og ikke minst avvisningen. Og den underligste skriftlige ”eksessen” PN<br />
gjorde etter at jeg klaget på vedtaket, var å skrive et sammendrag av<br />
legeerklæringen til min primærlege, som er professor i patologi, til det<br />
ugjenkjennelige, slik at konklusjonen ble det motsatte av det han skrev.<br />
Dette kaller jeg for i kronikken i <strong>Lederne</strong> for ”stryk det som ikke passerprinsippet”.<br />
Derfor vil jeg ha et offentlig svar. Advokaten hadde tydeligvis<br />
ikke satt seg grundig inn i saken og blandet begrepene protese og implantat<br />
med de fatale følger det fikk for min sak. Han brukte ordet protese i<br />
stedet for implantat. Dette brukte NPE som sendte saken direkte over til<br />
PN som igjen brukte det for alt det var verdt. Måten det ble gjort på ligner<br />
en parodi.<br />
Mer skal jeg ikke gå inn på det her, da det står om det i nevnte kronikk,<br />
og som jeg regner med at både NPE og PN har lest. Jeg vil spørre NPE og<br />
Pasientskadenemnda: Om advokaten bommet med begrepene, hvorfor<br />
undersøker dere ikke fakta som for eksempel at en øyelege in<strong>nr</strong>ømmet<br />
ovenfor meg at det var helseproblemer med implantatet, og journaler<br />
fra sykehuset som opererte det ut og ikke minst mine kommentarer til<br />
journalene på oppfordring fra advokaten? For meg fortoner det seg som at<br />
dere ikke har fått med dere at jeg fikk operert ut implantatet.<br />
Saken ble gjenopptatt p.g.a. sykehuset tilbakeholdt opplysninger om dette<br />
implantatet i løpet av de seks årene acyløyeprotesesaken tok. Det gikk det<br />
tydelig fram av min korrespondanse med advokaten. Kan nesten lure på<br />
om advokaten sendte over journalkopiene fra det sykehuset som opererte<br />
terje Wilhelm nygaard er gått bort<br />
4. juli i år fikk vi den triste meldingen om at vår mangeårige tillitsvalgte<br />
ved Borregaard Industrier i Sarpsborg var gått bort. Ved sin bortgang hadde<br />
han vært medlem i <strong>Lederne</strong> i over 40 år og i mesteparten av disse hadde<br />
han også tillitsverv.<br />
Terje var engasjert i det som skjedde både på lokalplanet og også sentralt<br />
i forbundet. Han hadde gjennom en årrekke ledervervet i bedriftsgruppen<br />
og han var også nestleder i Sarpsborgavdelingen i flere år.<br />
Sentralt i forbundet var han medlem av landsstyret i perioden 1995 –<br />
2000. Han var også leder av valgkomiteen frem mot landsmøtet i Tromsø i<br />
ut implantatet i desember 2002. Jeg fikk ingen kopier av hans korrespondanse<br />
med NPE, i den grad det var det, med ene brevet hvor saken ble<br />
framlagt, og der var ikke spesifisert noen vedlegg.<br />
Året før jeg startet denne saken fikk en dame fra Egersund operert ut et<br />
plastimplantat, og i ettertid kan en bli så eitrende sint fordi ikke sykehuset<br />
tilbød seg å fjerne mitt implantat, i stedet for å bruke 6 år på å dekke over<br />
det hele - egen prestisje går foran pasientenes helse. Sykehuset kunne spart<br />
meg for 6 av de 14 årene jeg gikk med den, for eksponeringen av disse stoffene<br />
som jeg holdt på å kveles av en seig slimpropp i luftveiene. Likedan<br />
hadde denne Egersundkvinnen og.<br />
Det forekommer meg meget rart at tre instanser blir ordblinde, eller det<br />
jeg vil kalle for ”saksbehandlerdysleksi.” Saken er vel at dette ikke tåler<br />
dagslys. Vi er tross alt en del som har disse implantatene innsydd av de vel<br />
4000 som bruker øyeproteser, og som jeg tror var mest brukt i en tid.<br />
Den 21. mars 2007 stod en liten notis på NRK Tekst-TV: ”Ingen har analysert<br />
klagesaker i NPE de siste 19 årene for å lære.” Det fortoner seg for<br />
meg at dere er en slags ”stat i staten,” og ikke har noen form for kontroll av<br />
hva dere driver med.<br />
Dere burde hatt Riksrevisjonen eller kommisjon av uavhengige advokater<br />
på jevnlig besøk for å gjennomgå saksbehandlingen for at pasientene skal<br />
ha en noenlunde rettsikkerhet, elles så kan dere bare legges ned og en<br />
forhåpentligvis en bedre instans opprettes.<br />
Jeg venter på et offentlig svar på denne underlige saksbehandlingen.<br />
Ragnar mortensen, Hammerfest<br />
2000, hvor han løste denne krevende oppgaven på en veldig profesjonell<br />
og god måte.<br />
Men det som vel var det som interesserte Terje aller mest var lederrollen<br />
han hadde i en årrekke som bestyrer for Græsdal Feriehjemsforening.<br />
Dette var hjertebarnet til Terje.<br />
Vi lyser fred over hans minne<br />
Jan Olav Brekke, forbundsleder<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 59
MEDLEMSFORDELER Nærmere informasjon og bestilling på 22 54 51 50<br />
Forsikringer og<br />
medlemsfordeler<br />
i <strong>Lederne</strong><br />
• For mer informasjon om medlemsfordelene<br />
kontakt <strong>Lederne</strong> på telefon<br />
22 54 51 50<br />
eller se www.lederne.no/fordeler.<br />
• For mer informasjon om forsikringene<br />
i <strong>Lederne</strong>, kontakt <strong>Lederne</strong>s forsikringskontor<br />
på tlf. 22 54 51 50 - tast 2 eller se<br />
www.lederne.no/forsikringer.<br />
Forsikringer i <strong>Lederne</strong><br />
Alle kontingentbetalende medlemmer har livsog<br />
familieulykkesforsikring. Alle yrkesaktive<br />
medlemmer blir også med i en<br />
omfattende livs- og uføreforsikring som ikke<br />
krever helseerklæring. Denne kan man reservere<br />
seg mot. Medlemmer kan frivillig tilknytte<br />
seg innbo-, reise- og ytterligere familieulykkesog<br />
livs- og uføreforsikringer. Vi har også prisgaranti<br />
på en del andre private skadeforsikringer.<br />
Sjekk www.lederne.no/forsikringer for ytterligere<br />
informasjon.<br />
Støtte til etter-<br />
og videreutdanning<br />
Støtten gis blant annet til fulltidsutdanning med<br />
inntil kr. 60.000, deltidsutdanning med inntil kr.<br />
30.000 og korte kurs o.l. med inntil kr. 20.000.<br />
Forutsetter ett års betalt medlemskap.<br />
Andre fordeler<br />
• Nettverk blant ledere i alle bransjer<br />
(totalt 15.000 medlemmer).<br />
• Omfattende kurs og kompetanseutvikling for<br />
tillitsvalgte.<br />
• Svært gode og omfattende forsikringsordninger<br />
(kontakt <strong>Lederne</strong>s forsikrings<br />
kontor på tlf. 22 54 51 50 – tast 2).<br />
Stønader i <strong>Lederne</strong><br />
begravelsesbidrag<br />
Etter det kalenderår medlemmet fyller 67 år<br />
og fram til og med det året man fyller 75 år utbetales<br />
følgende begravelsesbidrag:<br />
• Ved medlemmets død utbetales det kr. 15.000.<br />
• Ved medlemmets ektefelle/samboers død utbetales<br />
det kr. 15.000.<br />
Etter det kalenderår medlemmet fyller 75 år utbetales<br />
følgende beløp:<br />
• Ved medlemmets død utbetales kr. 6.500.<br />
• Ved ektefelle/samboers død utbetales<br />
kr. 6.500.<br />
Begravelsesbidraget utbetales til avdødes ektefelle/samboer<br />
eller til avdødes barn. Utbetaling<br />
ved ektefelle/samboers død gjelder så lenge medlemmet<br />
er i live. Hvor medlemmet ikke har ektefelle/samboer<br />
eller barn utbetales det kr. 3.750.<br />
stønad under arbeidsledighet<br />
Aktive medlemmer som har betalt kontingent i 12<br />
måneder, er arbeidsføre og som uforskyldt blir arbeidsledige,<br />
ytes økonomisk stønad fra forbundet<br />
etter søknad. Det ytes kr. 115 pr. dag i stønad i inntil<br />
100 dager for det enkelte medlem. Etter 100 dagers<br />
ledighet kan medlemmet søke om å få redusert<br />
kontingent så lenge man går arbeidsledig slik<br />
at det i den perioden kun betales forsikring/adm.<br />
kontingent.<br />
Julebidrag<br />
Medlemmer som har vært sykemeldt ut over ett år<br />
og fortsatt er syk eller på attføring, eller som har<br />
fått utbetalt maksimal arbeids-ledighetsstønad og<br />
fortsatt er arbeidsledig, kan søke om å få utbetalt<br />
julebidrag. Bidraget er på kr. 2.500.<br />
30 års medlemskap<br />
Yrkesaktive medlemmer som oppnår 30 års uavbrutt<br />
fullt betalende medlemskap er berettiget til<br />
en gave på kr. 2.500 fra forbundets stønadskasse.<br />
Juridisk bistand<br />
Medlem og grupper av medlemmer som på grunn<br />
av forhold knyttet til sine lønns-,<br />
arbeids-, forsikrings- og ansettelsesvilkår trenger<br />
veiledning og rettshjelp, kan søke forbundet om<br />
fri juridisk bistand. Medlemmer kan søke om juridisk<br />
råd og veiledning (ikke rettshjelp) også i andre<br />
saksforhold. Kontakt din regionale områdeleder for<br />
nærmere informasjon.<br />
Medlemsavtale med Statoil<br />
Medlemmer i <strong>Lederne</strong> tilbys følgende fordeler med<br />
Statoil Personkort eller Statoil Mastercard:<br />
• Ingen års- eller fakturagebyr.<br />
• Innfil 36 øre rabatt pr. liter bensin og diesel på alle<br />
Statoilstasjoner i Norge det første året. Etter 12 måneder<br />
er rabattene 15 øre over 750 liter - 28 øre<br />
over 1500 liter og 36 øre over 2000 liter pr. år.<br />
• 45 dager rentefri betalingsutsettelse med mulighet<br />
til å fordele tilbakebetaling over tid.<br />
• Hver 6. vask gratis (hver 5. vask gratis for gullmedlemmer<br />
- gullkortet får de som har benyttet kortet<br />
for varekjøp og drivstoff for mer enn kr 20 000,- i<br />
løpet av de 12 siste måneder).<br />
• Opptil 100 prosent bilfinansiering til gunstige betingelser<br />
for de som innehar Gullkort.<br />
Se www.lederne.no/fordeler for detaljer.<br />
Telefoni med Ventelo<br />
<strong>Lederne</strong> har avtale med Ventelo der du som<br />
medlem får tilgang til gode betingelser på mobilabonnement,<br />
fasttelefon, IP-telefon og bredbånd.<br />
Fordeler med avtalen: Priser forbeholdt<br />
storkunder, Telenors mobildekning, bedriftsabonnement<br />
fra Ventelo kan knyttes opp mot<br />
familiens private mobiler, samlefaktura på alle tjenester,<br />
personlig oppfølging.<br />
www.lederne.no<br />
For mer informasjon kontakt <strong>Lederne</strong> på tlf 22 54 51 50 / www.lederne.no<br />
Eurocard Gold og Diners<br />
Club<br />
<strong>Lederne</strong>s medlemmer får en redusert års-avgift<br />
på kr. 295 pr. år (ordinær pris kr. 645).<br />
• Gebyrfritt ved kjøp av varer og ved fakturering.<br />
Kjøp av dekk og felger<br />
<strong>Lederne</strong>s medlemmer tilbys avtale på kjøp<br />
av dekk og felger med en rabatt på fra<br />
50 til 60 prosent ved kjøp fra et av Megahjul sine<br />
dekkvarehus.<br />
Billigere strøm<br />
<strong>Lederne</strong> har valgt NorgesEnergi som strømleverandør<br />
for våre medlemmer. NorgesEnergi er en av<br />
Norges største lavprisaktører og er ved en rekke<br />
anledninger kåret til en av landets rimeligste strømleverandører.<br />
Se www.lederne.no/fordeler for mer<br />
informasjon<br />
Feriereiser til Hellas og<br />
Bulgaria<br />
<strong>Lederne</strong> har avtale med Lilleput Reiser som<br />
tilbyr utsøkte, greske og bulgarske reisemål. <strong>Lederne</strong>s<br />
medlemmer får en rabatt på 5 prosent.<br />
Se www.lederne.no/fordeler for detaljer.<br />
Avtale om leie av hytter<br />
Hyttene ligger på solsiden av Dagalifjell og ved<br />
porten til Hardangervidda med nydelig turterreng<br />
og bare 200 meter til alpinsenter med<br />
skiskole. Det er også tilbud på jakt og fiske. Jakttilbud:<br />
Småvilt fra kr. 400. Hyttene er utstyrt med<br />
dusj og toalett og noen også med badstue og<br />
kabel TV.<br />
Se www.lederne.no/fordeler for detaljer.<br />
www.lederne.no<br />
Rabatter hos Choice Hotels/<br />
Hertz bilutleie<br />
Hotellavtalen med Choicehotellene Comfort,<br />
Quality og Clarion i Norden gir: 10-12<br />
prosent rabatt på overnatting, oppgradert rom<br />
ved ledig kapasitet, 20 prosent i rabatt på leiebil<br />
i Norden/Europa, samt rabatter på svært gunstige<br />
ferie/fritidspriser i verden for øvrig, 15 prosent<br />
rabatt på både hvite og grønne avganger<br />
hos NSB, bedre valutakurs enn den ordinære<br />
dagskurs hos FOREX vekslingskontor. Søknadsskjema<br />
for Choicekort fås ved henvendelse til<br />
forbunds-kontoret.<br />
Høyrentekonto med rentegaranti<br />
og uten uttaksbegrensninger<br />
Som medlem i Lederene kan du benytte deg<br />
av Plasseringskonto i Bank2 med rentegaranti.<br />
Plasseringskonto er en høyrentekonto som<br />
sikrer deg høy rente på dine innskudd til enhver<br />
tid. I tillegg er det ingen uttaksbegrensninger.<br />
Bank2 garanterer at dine betingelser er blant de<br />
tre beste på Norsk Familieøkonomi sitt høyrentebarometer<br />
på www.norskfamilie.no. Garantien<br />
måles ut fra innestående beløp på henholdsvis<br />
50.000 kroner og 500.000 kroner, og beregnes<br />
på løpende rente.<br />
Se www.lederne.no/fordeler for detaljer.<br />
For mer informasjon om medlemsfordelene<br />
kontakt <strong>Lederne</strong> på telefon 22 54 51<br />
50 eller se www.lederne.no/fordeler.<br />
For mer informasjon om forsikringene<br />
i <strong>Lederne</strong>, kontakt <strong>Lederne</strong>s forsikringskontor<br />
på tlf. 22 54 51 50 - tast 2 eller se<br />
www.lederne.no/forsikringer.<br />
Hotellbooking<br />
<strong>Lederne</strong> har en avtale med AJM Hotellmegleren<br />
som gir medlemmer av <strong>Lederne</strong> mulighet til å<br />
booke hotellrom<br />
direkte på nett og få tilgang til rabatterte hotellpriser<br />
på 90.000 hoteller i hele verden.<br />
Ved å gå inn på www.hotellmegleren.no og registrere<br />
deg som bruker, får du en medlemsfordel<br />
som kan benyttes privat så vel som i<br />
jobb. Klikk “Ny bruker” nederst i ruten til høyre<br />
på siden og registrer deg der. Merk “Medlem<br />
<strong>Lederne</strong>” i feltet for spørsmål/kommentarer.<br />
I løpet av 24 timer får du en e-post som bekrefter<br />
registreringen og kan da benytte ditt<br />
brukernavn og passord for å få tilgang til rabatterte<br />
hotellpriser på 90.000 hoteller i hele<br />
verden. Du kan søke etter ledige rom uten å<br />
være registrert bruker, men de rabatterte avtaleprisene<br />
i Norge er kun tilgjengelig med egen<br />
logg in.<br />
AJM Hotellmegleren AS kan også kontaktes på<br />
tlf. 23 13 15 15 eller e-post<br />
firmapost@hotellmegleren.no.<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 61
Modum Brannstige<br />
Modum ”Brannpakke”<br />
MEDLEMSFORDELER Nærmere informasjon Med Modum og utfellbar bestilling på 3 22 stk PHR 1211 54 51 50<br />
brannstige, er det enkelt<br />
1 stk Husbrannslange<br />
Ved bruk av rabattene på denne siden må du vise ditt medlemskort for barn og i voksne <strong>Lederne</strong> å med …tic-logoen 1 stk 4 meter brannstige på baksiden.<br />
BRANNSIKKERHET<br />
Modum brannstige. Med utfellbar brannstige fra<br />
Modum, er det enkelt å komme seg ut fra soverom i<br />
andre eller tredje etasje.<br />
VARMEPuMPE<br />
Mitsubishi varmepumper leveres<br />
ferdig montert.<br />
TAKTEKKING/<br />
BLIKKENSLAGER<br />
Betongtakstein, takrenner,<br />
takpapp og shingel, takstiger,<br />
snefangere m.m.<br />
PRoGRAMVARE<br />
Rabatt på da Tax<br />
programmer.<br />
For bestilling gå inn på www.tic.no<br />
25%<br />
RABATT<br />
RABATT<br />
på utvalgte<br />
modeller<br />
Inntil<br />
kr 2.000<br />
5–50%<br />
RABATT<br />
20%<br />
RABATT<br />
komme seg raskt ut fra<br />
soverom i andre<br />
eller tredje etasje<br />
Be om gratis befaring !<br />
Vi sørger for montering<br />
over hele landet.<br />
Medlemspris:<br />
25 % rabatt<br />
For bestilling gå inn på www.tic.no<br />
Medlemspris:<br />
Kr. 4.890,-<br />
Du kan bestille direkte via e-mail: post@modum.com eller på tel. 51 81 74 00<br />
- Se også www.modum.com for oversikt over våre sikkerbutikker.<br />
O s l o - S t ava n g e r - B e r g e n - Trondhe i m - B odø - Tro m s ø<br />
www.lederne.no<br />
<strong>Lederne</strong>s forbundsledelse og ansatte<br />
postadresse:<br />
Postboks 2523 Solli<br />
0202 OSLO<br />
besøksadresse:<br />
drammensveien 44, Oslo<br />
Telefon: 22 54 51 50<br />
Telefaks: 22 55 65 48<br />
epost: lederne@lederne.no<br />
regionkontor Stavanger:<br />
Hetlandsgata 35, Stavanger<br />
Forbundsleder:<br />
Jan Olav Brekke<br />
epost: jan@lederne.no<br />
Mobiltlf: 982 88 861<br />
nestleder:<br />
Tor Hæhre<br />
epost: tor@lederne.no<br />
Mobiltlf: 982 88 859<br />
personal- og administrasjonsleder:<br />
Kjetil Haave<br />
epost: kjetil@lederne.no<br />
Mobiltlf: 934 01 496<br />
kommunikasjonsleder:<br />
Sverre Simen Hov<br />
epost: sverre@lederne.no<br />
Mobiltlf: 915 95 055<br />
www.lederne.no<br />
Områdeleder Region vest:<br />
Bjørn Tjessem<br />
(Sogn og Fjordane/<br />
Hordaland/rogaland)<br />
epost: bjorn@lederne.no<br />
Mobiltlf: 900 42 387<br />
Områdeleder Region nord:<br />
Trond Jakobsen<br />
(Finnmark/Troms/nordland/<br />
Svalbard)<br />
Mobiltlf: 480 23 162<br />
epost: trond@lederne.no<br />
Områdeleder Region midt norge:<br />
Marit Garmannslund Nortun<br />
(nord Trøndelag/Sør Trøndelag/<br />
Møre og romsdal)<br />
Mobiltlf: 982 888 64<br />
epost: marit@lederne.no<br />
Områdeleder Region øst:<br />
einar Mortensen (Østfold,<br />
Akershus, Oppland, Oslo<br />
og Hedmark)<br />
Mobiltlf: 982 88 872<br />
epost: einar@lederne.no<br />
Områdeledere Region Olje og gass:<br />
(Også direkte tilsluttede<br />
medlemmer)<br />
Gudmund Gulbrandsen<br />
Mobiltlf: 982 88 870<br />
epost: gudmund@lederne.no<br />
norvald P. Holte<br />
epost: norvald@lederne.no<br />
Mobiltlf: 982 88 860<br />
Områdeleder Region FLF:<br />
Susanne Slaatsveen<br />
(<strong>Lederne</strong> i Coop)<br />
Mobiltlf: 908 80 991<br />
epost: susanne@lederne.no<br />
Områdeleder Region sør:<br />
Christen Wallekjær Olsen<br />
(Buskerud, Vestfold, Telemark<br />
Aust-Agder, Vest-Agder)<br />
Mobiltlf: 982 88 862<br />
epost: christen@lederne.no<br />
konsulent kurs/kompetanse:<br />
Karin Backer<br />
epost: karin@lederne.no<br />
Mobiltlf: 982 88 857<br />
konsulent:<br />
Inger Haave<br />
Mobiltlf: 982 88 858<br />
epost: inger@lederne.no<br />
konsulent medlem:<br />
Ann-Christin Lauten<br />
Mobiltlf: 982 88 865<br />
epost: christin@lederne.no<br />
Sjekk også våre<br />
nettsider<br />
www.lederne.no<br />
<strong>Lederne</strong> • OKT 2010 63
Bergenseren Carl Johan Jensen var kun 34 år gammel da han<br />
i 1910 var den drivende kraften bak dannelsen av <strong>Lederne</strong>.<br />
100 år etter er Jensens kongstanke en vital og levedyktig<br />
organisasjon med nær 16.000 medlemmer. I 2010 var <strong>Lederne</strong><br />
igjen samlet i Bergen for å hedre alle de tusentalls tillitsvalgte<br />
som gjennom 100 år har gitt trygghet til norske ledende og<br />
betrodde ansatte.<br />
B-blad<br />
returadresse:<br />
<strong>Lederne</strong>, c/o Kunde og Medlemsservice<br />
postboks 4, 4349 Bryne