You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ÊÚ ·¼» ï O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
ÕËÔÌ<br />
ÚËÔÔÜ×ÍÌÎ×ÞËÍÖÑÒ<br />
Õ«´¬«®ó ±¹ ²¿¬«®³¿¹¿·²<br />
º±® ®»¹·±²»² Ó»´¼¿´ô Ó·¼¬®» Ù¿«´¼¿´ô Ñ°°¼¿´ ±¹ λ²²»¾«<br />
Ò® ï ó Ÿ®¹¿²¹ î ó îíò º»¾®«¿® îððë
ÕËÔÌ«®<br />
Õ«´¬«® º±® ” »<br />
±¹ ¾´· »¬¬<br />
Vi har nettopp gjen<strong>no</strong>mført en ny runde med Ungdommens Kulturmønstring i våre<br />
kommuner. Det er like spennende hver gang å se at nye kandidater melder seg inn på arenaen.<br />
Noen av de som tidligere har vært igjen<strong>no</strong>m mølla, livnærer seg nå som musikere, lydfolk med<br />
mer. Så det går faktisk an å leve av kultur også.<br />
Når de unge entrer scenen med stor ærbødighet, høy puls og dyp konsentrasjon da glitrer de<br />
alle på sitt vis. Når det gjelder Þlm og bilder får man stadig "bakoversveis" .Her ser man hvor<br />
utrolig avansert de unge har blitt i sitt billedspråk. En av de mange aktørene, som nå er veteran i<br />
UKM-sammenheng, sendte en e-mail til meg etter sin første deltagelse da han var 14 år gammel.<br />
Der sto det: "topp dag på Berkåk på lørdag". Den mailen har jeg ikke hatt hjerte til å slette.<br />
I mye større grad enn andre dyrearter har vi mennesker en e<strong>no</strong>rm trang og evne til å<br />
kommunisere. Hverdagens ord og vendinger er ikke bestandig <strong>no</strong>k. Da må vi ta i bruk redskaper<br />
som musikk, bilde, dans m.m. for å nå fram til hverandre med våre tanker og følelser. Jo mer man<br />
tar i bruk disse redskapene, jo mer oppdager man hvilke kilder man kan øse av. Det må vel være<br />
ut fra disse mekanismene at kultur oppstår.<br />
En 12-åring som kanskje er usynlig i skolegården eller i klasserommet, blir synlig på scenen. Å<br />
få vise seg fram, bli sett og hørt er en menneskerett det bør alle som har ansvar for mennesker<br />
legge seg på sinnet - enten det er på kulturarenaen, i klasserommet eller på arbeidsplassen. Vi<br />
trenger alle bekreftelse på at vi har en verdi.<br />
For at små lokalsamfunn skal overleve i dag, er det antagelig en forutsetning at de innehar en<br />
viss grad av kulturelt mangfold. Hvis ikke kommer kanskje Erna og feier oss sammen i en stor<br />
haug. Et kulturelt mangfold innebærer at vi har respekt og åpent sinn for hverandres<br />
uttrykksformer.<br />
Vi er alle forskjellige med ulike interesser og preferanser, likevel har vi så lett for å konkludere<br />
med at de ßeste andre er som oss selv. Det er behagelig å holde seg til det kjente og vante.<br />
Resultatet er ofte at det dannes mer eller mindre lukkede sirkler om det vi deÞnerer som vårt. Av<br />
og til kan det være sunt å bevege seg ut av disse. Skal vi vokse må vi også kunne ta inn over oss<br />
det som er nytt, ukjent og kanskje litt rart. For en stund siden arrangerte vi konsert med Gåte her i<br />
Rennebu. Publikum var sannsynligvis mer sammensatt enn det som er vanlig på slike konserter.<br />
Noen dager etter møtte jeg en eldre dame som var til stede på konserten. Jo da, det var fryktelig<br />
høyt, men det var til gjengjeld det mest spesielle hun og ektemannen <strong>no</strong>en gang hadde vært med<br />
på. Jeg Þkk ikke forståelsen av at hun brukte ordet "spesiell" i negativ betydning, tvert imot hun<br />
antydet stor respekt for de berømte musikerne våre. Den som har åpne sanser lærer så lenge man<br />
lever - tenkte jeg, og den som har viljen til å lære - har et rikt liv.<br />
Da jeg kom til Rennebu for over 20 år siden opplevde jeg ofte stor frustrasjon under<br />
forestillinger og tilstelninger av forskjellig slag. Det virket ofte som hensikten med å stå på en<br />
scene var å dumme seg ut for å driste deg utpå måtte du være velsignet med en god porsjon<br />
selvironi. Publikum var mest opptatt av og snakke med hverandre, og unger sprang ut og inn hele<br />
tiden. Slik husker jeg det i hvert fall, når jeg tenker tilbake. Dette har nå endret seg fullstendig.<br />
Dagens publikum viser respekt og anerkjennelse. Nå kan de som opptrer føle seg trygge på at de<br />
kan spille på alle de strengene som Þnnes av uttrykksregister, enten det er alvor eller skjemt. Kan<br />
det ha seg slik at tiltak som kulturskolen, UKM, kulturell nistepakke, 10.-klassenes<br />
musikaloppsetning, Rennebumartnan, musikkrådets førjulskonsert, de mange elevforestillingene<br />
på skolene rundt omkring, sammen med alle andre kulturelle aktiviteter som foregår - har vært<br />
med å bidra til denne endringsprosessen?<br />
Hva vil jeg så med disse tankene? Jo, jeg vil bare si at "mennesket lever ikke av brød alene" som<br />
det står i bibelen, heller "ikke bare av vei, vann og kloakk" som en kjent kulturpolitiker en gang<br />
uttrykte det.<br />
Kulturell hilsen fra<br />
Astri Snildal<br />
Enhetsleder kultur og fritid<br />
i Rennebu kommune<br />
ÊÚ ·¼» î O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
ó¸a®²»¬ Astri Snildal<br />
Õ«´¬<br />
Õ«´¬«®ó ±¹ ²¿¬«®³¿¹¿·²»¬ º±® ®»¹·±²»²<br />
Ó»´¼¿´ô Ó·¼¬®» Ù¿«´¼¿´ô Ñ°°¼¿´ ±¹ λ²²»¾«<br />
Redaktør:<br />
Dagnn Vold<br />
dagÞnn@volds-fotograÞske.<strong>no</strong><br />
An<strong>no</strong>nsekonsulent:<br />
Mari Haugset<br />
mari@volds-fotograÞske.<strong>no</strong><br />
Redaksjon og abonnement:<br />
VOLDs FotoGraske AS<br />
Rebustorget, Berkåk, 7391 Rennebu<br />
Telefon 72 42 76 66 - Telefax 72 42 79 97<br />
epost: dagÞnn@volds-fotograÞske.<strong>no</strong><br />
Kulturkontakter:<br />
Meldal - sektorsjef Morten Rødningen<br />
tlf. 72 49 51 00<br />
Midtre Gauldal - kultursekretær<br />
May Britt Aas<br />
tlf. 72 40 30 63<br />
Oppdal-kulturlederKari Storli Simonsen<br />
tlf 72 40 15 10<br />
Rennebu - enhetsleder Astri Snildal<br />
tlf 72 42 81 67<br />
An<strong>no</strong>nser:<br />
VOLDs FotoGraÞske AS<br />
Abonnement <strong>2005</strong>:<br />
Kulturmagasinet sendes gratis alle<br />
husstander i Meldal, Midtre Gauldal,<br />
Oppdal og Rennebu.<br />
Abonnement ute<strong>no</strong>m regionen kr 100,-<br />
Opplag: 8 000<br />
Produksjon/Utgiver:<br />
DagÞnn Vold, VOLDs FotoGraÞske AS<br />
Trykk:<br />
ST Trykk AS, Orkanger<br />
Forsiden:<br />
Løkken Industrimuseums Info-senter<br />
Foto: DagÞnn Vold<br />
Õ«´¬ ðïóîððë
ÕËÔÌ<br />
Ò§¬¬ ”® ó ²§» ³«´·¹¸»¬»®<br />
Vi skriver <strong>2005</strong>, og vi er inne i det internasjonale Friluftslivets år. Året er nytt, og<br />
med hele året foran oss har vi mange muligheter. Vi kan benytte oss av de kulturtilbudene<br />
som Þnnes her i vår region - og det er faktisk ßere enn en kunne tro.<br />
Kulturlivet blomstrer, og det er mange kreative og ßinke kulturarbeidere.<br />
Det gjør at vi som forsøker å formidle <strong>no</strong>e av det som foregår innenfor kulturlivet<br />
har rikelig med stoff å øse av.<br />
<strong>KULT</strong>går med dette nummeret inn i sitt andre år, og tipsmengden til stoff i magasinet<br />
bare øker. Det er virkelig inspirerende å arbeide med <strong>KULT</strong>!<br />
Godt kulturelt år i friluftslivets tegn til dere alle!<br />
- DagÞnn Vold -<br />
Utgivelser <strong>2005</strong><br />
Nr. Utgivelse Frist for stoff<br />
Nr. 2 onsdag 5. mai torsdag 22. april<br />
Nr. 3 onsdag 15. september torsdag 2. september<br />
Nr. 4 onsdag 24. <strong>no</strong>vember torsdag 11. <strong>no</strong>vember<br />
An<strong>no</strong>nsepriser 2004<br />
1/1 side kr 5.500,00<br />
1/2 side kr 3.000,00<br />
1/4 side kr 1.650,00<br />
1/8 side kr 900,00<br />
pr. mm kunngjøringer kr 6,20<br />
Prisene inkluderer oppsett og farger.<br />
Mva. kommer i tillegg.<br />
VOLDs FotoGraske AS<br />
tlf 72 42 76 66 - epost: dagÞnn@volds-fotograÞske.<strong>no</strong><br />
Õ«´¬ ðïóîððë í<br />
ÊÚ ·¼» í O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
×ÒÒØÑÔÜ<br />
Kulturgjesten 2<br />
Vædt<strong>no</strong>e - sør-samisk håndverk 5<br />
Strikkedronninga i Rennebu 7<br />
Hinsværk Handlaft 7<br />
Villmarkskveld i Budal 9<br />
Birka på offensiven 9<br />
De trenger din stemme! 9<br />
KulturHjørnet 10<br />
Kulturkraft 05 10<br />
Tjurru 11<br />
Læring - en del av hverdagen 11<br />
KulturPersonen Aud 13<br />
Trollheimens nye storstue 13<br />
Ungdommens Kulturmønstring 14<br />
Bli med på tur... 17<br />
Orkla Industrimuseum 17<br />
Trøndelagsutstillingen <strong>2005</strong> 17<br />
Utvandringa til Amerika - del 2 19<br />
KulturMinnet 20<br />
Musikkhjelpa 20<br />
«Spellemann» fra Singsås 21<br />
Kommunenes kulturbudsjett 21<br />
The Stuping Haukråks med ny revy 23<br />
«Ante i åsa» - CD 23<br />
10 år i sangens tjeneste 23<br />
Friluftslivets år <strong>2005</strong> 25<br />
KulturSponsoren 25<br />
«West Side Story» 25<br />
Barneforestilling med Lundarljom 27<br />
Redaktør Tørris 27<br />
blilyst:-)konkurransen 27<br />
Kulturopplevelser 28
ì<br />
ÊÚ ·¼» ì O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
Þ»aµ¿¼®»»æ Îa¸³» Ù”®¼ô Ñ®µ¿²¹»®<br />
¬´º éî ìè íè ðð ó º¿¨ éî ìè íè ðï ó »°±¬æ ±®µ¿²¹»®àµ±²¬±®°´¿²ò²±<br />
Õ«´¬ ðïóîððë
Vædt<strong>no</strong>e sør-samisk håndverk<br />
Duedtie representerer gamle tradisjoner og tidløs form. Generasjoners erfaringer og kunnskap føres videre og utvikles i takt<br />
med nye tider.<br />
Duedtie har utgangspunkt i en <strong>no</strong>madisk livsstil, <strong>no</strong>e som førte til store krav til gjenstandene som ble laget. Gjenstandene<br />
skulle være lette å frakte med seg, samtidig som de skulle være sterke <strong>no</strong>k til å tåle de påkjenningene som et <strong>no</strong>madeliv førte med<br />
seg. Samesløyderen måtte ha gode kunnskaper om hvilket material som egnet seg til hva, hvilken tid på året det er best å samle<br />
inn trematerial, horn, garveskinn, dra røtter o.s.v. Man kan med andre ord si at samesløyderen i stor grad er avhengig av å følge<br />
naturåret. Gjenstandene skulle ikke bare være funksjonelle og sterke, de skulle også være vakre å se på. Derfor ble det skjært inn<br />
mønsterelement i tre- og horngjenstander. Skinnting ble pyntet med klæde og tinntrådbroderier. Disse mønsterelementene hadde<br />
ikke bare en ren estetisk funksjon, men fungerte også som en taus kommunikasjon mellom samene. Så som sosial status,<br />
stedstilhørighet og element fra før-kristen religion. (www.reinportalen.<strong>no</strong>: fra samisk synsvinkel)<br />
Êb¼¬²±»<br />
Aud Renander er levende opptatt av sør-samisk<br />
håndverk - eller vædt<strong>no</strong>e som hun kaller det.<br />
Det er <strong>no</strong>e som heter at klær skaper folk. For<br />
Aud gjelder dette i høyeste grad. For oss<br />
sør-samer er klær den viktigste identitetsfaktoren<br />
ved siden av språket. Vi har blitt<br />
ßinkere til å ta vare på disse faktorene som<br />
skaper vår identitet, men ennå har vi mye som<br />
kan gjøres.<br />
Det som særtegner det sør-samiske håndverket<br />
er tinntråd, perler og ornamentikken. Det er <strong>no</strong>k<br />
draktene som er utgangspunktet for mye av det<br />
andre håndverket. De tradisjonelle teknikkene og<br />
materialene er videreutviklet i nye sammenhenger<br />
- som vesker, smykker og lignende.<br />
Drakter til konÞrmanter<br />
Aud syr mye med tinntråd, og tinntråden<br />
kjøper hun fra en liten produsent i Sverige. Det<br />
er vanskelig å få tak i god tinntråd, så denne<br />
produsenten er verdifull.<br />
Mye av produksjonen går til konÞrmanter -<br />
både hele drakter og deler av drakter. De sørsamiske<br />
draktene begynner å bli mer og mer brukt,<br />
både i sorg og glede. Draktene er en viktig del av<br />
vår identitet.<br />
Draktene består av mange deler, og for guttene<br />
består ei hel drakt av kofte, bukse, belte, barmklede<br />
og skoband. For jentene er det kofte, veske, ullsjal<br />
skoband og lue.<br />
Viktig med råmateriale<br />
Kvaliteten på materialene som brukes er<br />
naturligvis viktig. Aud samler inn det meste selv.<br />
Vi tar vare på alt, som skinn og scenetråd fra<br />
reinen. Materialene bearbeider vi selv, og det er<br />
viktig å velge riktig råmateriale fra starten.<br />
Õ«´¬ ðïóîððë ë<br />
ÊÚ ·¼» ë O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
Barnelærdom<br />
Det er med det sør-samiske håndverket som<br />
med annet håndverk - det går i arv fra generasjon<br />
til generasjon. Aud har fått sin lærdom fra<br />
barndomshjemmet, og i tillegg har hun prøvet og<br />
feilet og gått kurs. Det Þnnes få muligheter for å<br />
gå skole i dette håndverket. Det eneste tilbudet i<br />
det sør-samiske området er i Grong. Ellers er det<br />
mange som reiser til Jokmokk, som er ßinke til å<br />
formidle egenartene til de forskjellige samiske<br />
områdene.<br />
Jentene til Aud har også fått formidlet<br />
kunnskap om håndverket, og alle Þre syr litt.<br />
Motivasjonen og lysten kommer etter hvert, og<br />
naturlig etter som de har håndverket levende rundt<br />
seg. Nå når de har begynt å få egne barn, ser jeg at<br />
lysten til å sy øker, og det er artig at de fører denne<br />
kulturarven videre.<br />
Utfordring<br />
Men, Aud er litt bekymret for at denne<br />
tradisjonen ikke formidles videre i alle hjem.<br />
Derfor er det viktig at det Þnnes studietilbud der<br />
vår viktige kulturarv blir formidlet videre. Det<br />
er også viktig at en blir bevisst på hva som er<br />
«vårt», og ikke plukker til seg det som en synes er<br />
Þnt.<br />
Tekst/foto: DagÞnn Vold
Õ±²¬®±´´ ¿ª ¼·¬¬<br />
·´±¬¿´»¿²´»¹¹<br />
ê<br />
Ê· «¬ºa®»® µ±²¬®±´´ô »®ª·½»ô ®»°¿®¿±² ±¹<br />
»®¬·B»®·²¹ ¿ª ·´±¬¿´»®ô<br />
ª·²ô °·´´ô ®»¼µ¿°»® ±¹ ¬·´¾»¸a®ò<br />
Ù±¼µ»²¬ ¿ª Ò±®µ Í»®¬·B»®·²¹ ¿ñò<br />
Bjerkli Landbruksservice<br />
Ñ´» ß®²» Îa¬¬«³ô éîçè Þ«¼¿´»²<br />
¬´ºò éî ìí êì çè ó ³±¾ò çï ëë îì êî<br />
©©©ò¾»®µ´·´¿²¼¾®«µ»®ª·½»ò²±<br />
ÊÚ ·¼» ê O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
Ê ×ÔÔßÕÖÛÔ ×ÔÔßÕÖÛÔ<br />
Û² µ»´» ¾»®»¹²»¬ º±® ±´»ñ»´ò<br />
¼®·º¬ ±¹ »® °»·»´¬ µ±²¬®«»®¬ º±®<br />
; ¬·´º®»¼¬·´´» ¼¿¹»² ¸(§» µ®¿ª ¬·´<br />
¼®·º¬(µ±²±³·ô µ±³º±®¬ ±¹ ³·´(ò<br />
Ûºº»µ¬æ<br />
Ñ´»ñ¹¿ ïë ó ìð µÉ<br />
Û´ò ³¿µ ïî µÉ<br />
Ì¿ ¿ µ±²¬¿µ¬ º±®<br />
¾»º¿®·²¹ ±¹ ¬·´¾«¼ò<br />
ß´´¬·¼ ª¿®³¬ ª¿²²ÿ<br />
Õ«´¬ ðïóîððë
Strikkedronninga i Rennebu<br />
Jorunn Vold på Grindal strikker ei Rennebu-trøye på ei uke, og ingen kjenner mønsterborden så<br />
inngående som Jorunn. Hun har det med en gang i hodet hvordan trøyene skal strikkes når hun får en<br />
bestilling på ei bestemt størrelse. Mønsteret er utfordrende, men nå har jeg det i Þngrene.<br />
Det er artig å se igjen trøyene jeg har strikket på TV, sier Jorunn. For hun har strikket til mange<br />
kjente, som kronprins Håkon Magnus og kronprinsesse Mette Marit. Ellers har hun strikket til Andreas<br />
Gjermstad, Arnt Frøseth, Marvin Wiseth og Eli Rygg - for å nevne <strong>no</strong>en.<br />
Jorun har strikket Rennebu-trøyer siden 1996, og de ßeste er levert til Rennebua. Som takk for<br />
innsatsen så langt Þkk Jorunn overrakt ei nål i Rennebu-mønster under en «strike-kaffe» på Berkåk..<br />
Ø·²ªb®µ Ø¿²¼´¿º¬<br />
¹a® º«®«µ±¹»² ¬·´ ´¿º¬¿¸§¬¬»®<br />
Heins verk<br />
Gården Hinsværk i Singsås er en gammel<br />
gård. Den var opprinnelig én gård, men ble delt<br />
i to parter på 1600-tallet, Fræmgården og<br />
Borstuu.<br />
Det gikk et sagn om gåden: Den første<br />
mannen her, Hinn, drev jarnvinne både <strong>no</strong>rd og<br />
sør for elva, i områda ved Holta og Sjurda. I<br />
tillegg var han stor fangstmann og hadde<br />
fallgraver i Kvennlia og fanga både elg, rein og<br />
bjørn. Han skal ha rådd Gauldalen fra fjell til<br />
fjell.<br />
Han het <strong>no</strong>k Hein eller Hinn den som<br />
gården har fått navn etter, og han var kanskje<br />
den første som slo seg <strong>ned</strong> i den vide solvendte<br />
lia. Siste stavinga i gårdsnavnet kan leie tanken<br />
inn på "verkje", et kjent ord knytt til utvinning<br />
av myrmalm. Verk betyr arbeid, slik som i<br />
dagsverk. Hinsværk betyr altsa at gården er<br />
Heins verk.<br />
Navnet har hatt mange skriveformer<br />
oppgjen<strong>no</strong>m hundreåra. I Olav Engelbrektsons<br />
jordbok fra omlag 1530 ble navnet skrevet<br />
Hedensuerk, og en annen skrivemåte fra<br />
samme tid var Heenswerk.<br />
Skog, jakt og fangst har stått sentralt i hele<br />
gårdens historie.<br />
(Kilde: Singsåsboka bind II, Per O. Rød)<br />
Õ«´¬ ðïóîððë é<br />
ÊÚ ·¼» é O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
I følge Singsåsboka (Lodgaard) er det i Borstu`n Hinsværk omlag 4000 mål produktiv<br />
skog. Skogen har alltid vært viktig for for brukerne på Hinsværk. Sånn er det<br />
fortsatt. Det er Per Hovstad som nå eier og driver denne Hinsverkgården som har<br />
vært i slektas eie i over tre hundre år!<br />
Per driver enmanns-Þrmaet Hinsværk<br />
Handlaft, og det er hytter og andre fritidshus det<br />
går på. Etter 21 år som vognvisittør hos NSB ble Per<br />
innspart, eller overtallig om du vil. Da var det å se<br />
seg om etter nytt levebrød, og med egen furuskog<br />
måtte det bli lafting. Interessa for lafting begynte<br />
da han satte seg opp laftahytte på setervollen ved<br />
Hultsjøen i Singsås. Denne hytta hadde han kjøpt,<br />
men satte den opp sjøl.<br />
Da tenkte jeg at jeg skulle nå hatt et uthus og,<br />
kanskje jeg kan lafte det sjøl? Jeg ringte AOF på<br />
Støren for å høre om det var <strong>no</strong>e laftekurs på gang.<br />
Det var det ikke, men de svarte at hvis jeg skaffet<br />
kursdeltakere kunne det bli laftekurs i distriktet,<br />
forteller han. Per skaffet kursdeltakere, men ikke<br />
<strong>no</strong>k med det, han skaffet materialer og tilholdssted<br />
også, Hinsværk Handlaft var unnfanget. Resultatet<br />
av kurset, som gikk i 1996 ble et meget brukbart<br />
uthus på setervollen.<br />
Tre år etter bygde Per en laftehall, og han har<br />
sakte med sikkert bygget opp en solid bedrift. Det<br />
er fritidshus som naust, uthus, anneks og hytter det<br />
går mest på. Lafta hundehus er også en bra<br />
artikkel, samt lafta utesittegrupper.<br />
Sin egen herre<br />
Det går utmerket an å leve av lafting, og Per<br />
Hovstad er veldig glad for å slippe å kjøre de 16<br />
mila tur retur Trondheim hver dag. Etter 21 år med<br />
fast arbeidssted Trondheim er det godt å bare gå de<br />
30 metrene uti laftehallen synes Per. Dessuten<br />
setter han pris på å være sin egen herre. Forskjellen<br />
på handlaft og maskinlaft er at ved handlaft høvles<br />
materialene med elektrisk handhøvel.<br />
Maskinlaften, som brukes i store Þrma høvles<br />
maskinelt, og blir dermed likeens på alle sider. Per<br />
høvler all material for hand når han tar <strong>ned</strong> huset.<br />
For det er med lafting som med lego, huset bygges<br />
opp, tas <strong>ned</strong> igjen og bygges opp på nytt der det<br />
skal stå. Materialet er furu, og mye av det henter<br />
han ut av egen skog. Noe kjøper han hos Bjørn<br />
Rønning i Haltdalen.<br />
Når jeg besøker laftehallen til Hinsværk<br />
Handlaft er det ei 65 kvadratmeter stor hytte som<br />
er påbegynt. Den skal til Fordalen i Singsås. Det<br />
lukter sterkt av furutømmer i hallen og materialene<br />
er grove. Det lukter skog, natur og hytteliv!<br />
Leveransene fra LafteÞrmaet mellom Singsås og<br />
Haltdalen går for det meste til Trøndelagsfylkene,<br />
men det har også vært leveranser til plasser lengre<br />
sør i landet.<br />
Produktene fra Hinsværk Handlaft er<br />
etterspurte og blir mer og mer populære. De som<br />
kjøper hytter og andre fritidshus i dag vil tilbake til<br />
det opprinnelige, til furuskogen.<br />
Tekst: Eli Sesseng
Ü·¬®·µ¬»¬ ³»¬ ³±¼»®²» «¬¬§®<br />
Þ·´±°°®»¬¬·²¹ô ´¿µµ»®·²¹ô »®ª·½»ô<br />
ÛËóµ±²¬®±´´ô ¸«´µ±²¬®±´´ô<br />
ß·®½±²¼·¬·±² »®ª·½»ô<br />
¬»½¬§´¾»¸¿²¼´·²¹ô<br />
´»·»¾·´<br />
éîèè ͱµ²»¼¿´ ó ¬´º éî ìí íî êðñêï ó º¿¨ éî ìí íï ìë<br />
©©©ò¿¿®¸¿«¹ò²±<br />
[ÐÒ×ÒÙÍÌ×ÜÛÎæ çóîð øïè÷<br />
Ì»´»º±² éî ìí íð íï<br />
Ì»´»º±² éî ìí íð ëë<br />
Ì»´»º±² éî ìí íð íé<br />
Ì»´»º±² éî ìí íð ëê<br />
Ì»´»º±² éî ìí íð ìð<br />
Ì»´»º±² éî ìí íð íë<br />
°±¬<br />
çóïéøïí÷<br />
Ì»´»º±² éî ìí ïï ëè<br />
ͬ(®»²<br />
ß°±¬»µ<br />
çóïêòíðøïí÷<br />
Ì»´»º±² éî ìí èð èð<br />
ÊÚ ·¼» è O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
è<br />
Ì»´»º±² éî ìí íð êð<br />
Ì»´»º±² éî ìí íð ìí<br />
Ì»´»º±² éî ìí íð íé<br />
Ì»´»º±² éî ìí íð ëê<br />
Ù¿«´¼¿´ Û²»®¹· ßÍ<br />
Ì»´»º±² éî ìí ëè ðð<br />
Ì»´»º±² éî ìí ïç ìì<br />
³»¼´»³»®ª·½»<br />
Ì»´»º±² éî ìí íð îð<br />
Ê·²³±²±°±´»¬<br />
Ì»´»º±² éî ìí íì êð<br />
Ó¿²ó±²æ ïïóïê ̱®æïðóïé Ú®»æ ïðóïè Ô(®æïðóïë<br />
Ò»¬» ÕËÔ̵±³³»® ±²¼¿¹ ëò ³¿·ò<br />
Ú®·¬ º±® ¬±ºº »® ¬±®¼¿¹ îîò ¿°®·´<br />
ÒÇØÛÌÿÛ² °®· › º®· ¾®«µ<br />
ß´¬ ¼« ¬®»²¹»® ¬·´ »² º¿¬ °®·ÿ<br />
Ê· ¸¿® ¿³´»¬ ¿´´» ¾¿²µ¬»²»¬»® ¼« ¬®»²¹»® · ¸ª»®¼¿¹»² › ¬·´ »² º¿¬ °®·<br />
Ú±® éë µ®±²»® · ³;²»¼»² º;® ¼« Ê·¿µ±®¬ô Ó¿¬»®Ý¿®¼ô Ì»´»º±²Þ¿²µ ±¹ Ò»¬¬Þ¿²µ<br />
¬·´ º®· ¾®«µò Ü»¬ ·²µ´«¼»®»® ;®°®·»²ô ¾»¬¿´·²¹ º±® ª¿®»® ±¹ ¬»²»¬»® · Ò±®¹» ±¹ «¬´¿²¼»¬ô<br />
µ±²¬¿²¬«¬¬¿µ · ¾«¬·µµ»® · Ò±®¹» ±¹ · ª;®» Ó·²·Þ¿²µ»®ô ¿³¬ ¿´´ ®»¹²·²¹¾»¬¿´·²¹ ª·¿<br />
Ò»¬¬Þ¿²µô Ì»´»º±²Þ¿²µ ±¹ ߪ¬¿´»Ù·®±ò Í´·µ ¸¿® ¼« ¬·´ »²¸ª»® ¬·¼ ¼» ´(²·²¹»® ¼« ¬®»²¹»®<br />
±¹ º«´´ ±ª»®·µ¬ ±ª»® ¸ª¿ ¾¿²µ¬»²»¬»²» µ±¬»® ¼»¹ò<br />
Û²¼»´·¹ µ¿² ¼« ´·°°» ; ¬»²µ» °; ¹»¾§®»®ÿ<br />
H²µ»® ¼« ³»® ·²º±®³¿±²á η²¹ ðéíðð »´´»® » ³²ò²±<br />
Õ«´¬ ðïóîððë
Villmarkskveld med matkurs i Budal<br />
Budal jakt- og Þskerlag arrangerer fredag 11. mars kl 19.30 den tradisjonelle villmarkskvelden. Tittelen på kvelden "Mat i sikte med villrein iblinken". Det blir<br />
foredrag med fokus på villrein av kokk Hans Brimi, søskenbarn av kokken Arne Brimi. Hans er også spelemann og vil vise sine kunstner her. Videre blir det<br />
video som går på <strong>ned</strong>skjæring av hjortevilt - laget av Høylandet Þlm & TV med kommentarer av Hans Brimi. Per Forsetlund viser opptak av villrein og<br />
villreinjakt i Forellhogna. Interesant program for de som er interessert i å utnytte viltkjøtt.<br />
Samme dag, kl 14.00, arrangeres et matkurs med Hans Brimi. Der blir det tilberedt tre til Þre forskjellige retter av villrein. Kurset tar ca 3 1/2 time, og det er<br />
påmelding til Hans Sætermo mobil 906 23 799. De 20 første som melder seg på får plass på kurset. Det er stor interesse, så det arbeides allerede med å få til et kurs<br />
til. Kursavgiften er på kr 350, og det inkluderer inngangsbillett på kveldsarrangementet. Under kveldsarrangementet blir det smaksprøver fra dagens matvarer.<br />
Þ·®µ¿ °” ±ºº»²·ª»²<br />
Etter at den forrige daglige leder sluttet i jobben i september i fjor, har det kanskje<br />
vært lite å hørt fra Birka. I <strong>no</strong>vember ble det avholdt en ekstraordinær generalforsamling<br />
hvor et nytt styre ble valgt.<br />
Det nye styret i Birka as består nå av f.v.:<br />
Alf Gunnes, Sivert Vindal, Dagfrid Fenstad, leder Bjarne Jensen som er administrerende direktør i Kommunekreditt<br />
og nestleder Gunhild Øyangen. Dagfrid Fenstad satt også i det forrige styret i selskapet.<br />
Fungerende daglig leder Kenneth Teigen står bak Gunhild Øyangen.<br />
Ny daglig leder<br />
Det nye styret har til nå hatt to møter. Det første<br />
møtet gikk naturlig <strong>no</strong>k med til å oppdatere det<br />
nye styret på alt arbeid som er gjort til nå, mens<br />
man i det andre møtet bla. gjorde klar en utlysing<br />
etter ny daglig leder i selskapet. Styret håper<br />
selvsagt at man får gode søkere til jobben, slik at<br />
man kan få ansatt <strong>no</strong>en i løpet av mars må<strong>ned</strong>.<br />
Inntil videre er det Kenneth Teigen som er<br />
fungerende daglig leder i Birka as, i tillegg til<br />
jobben som daglig leder i Rennebu<br />
Bygdearrangement as.<br />
Når ny daglig leder er på plass vil det først og<br />
fremst være fokus på å kvalitetsikre og utvikle<br />
innholdet i den foreløpige driftsplanen. Det er<br />
allerede lagt <strong>ned</strong> mye godt arbeid i Birka, og nå er<br />
tiden inne til å starte opp <strong>no</strong>en aktuelle<br />
pilotprosjekt i Birkaregi for å vise <strong>no</strong>e av det vi<br />
ønsker å gjøre, ved å prøve det ut i mindre omfang.<br />
For å sikre fremdrift i Birka vil det også bli<br />
utarbeidet en konkret fremdriftsplan, forteller<br />
Kenneth Teigen.<br />
Øko<strong>no</strong>mi er også et viktig stikkord<br />
Så langt er Birka blitt støttet av In<strong>no</strong>vasjon<br />
Norge, Sør - Trøndelag fylkeskommune, Rennebu<br />
kommune og Rennebu Bygdearrangement as.<br />
Disse har alle bidratt og bidrar fremdeles på en god<br />
måte. Det er likevel et tankekors at når vi har<br />
oppnådd så bredt gehør tom. på nasjonalt nivå,<br />
både i Statsbudsjett og i Kulturmeldinga - så følger<br />
det ingen friske penger med til videreutvikling. Et<br />
så ambisiøst prosjekt trenger både øko<strong>no</strong>miske og<br />
Õ«´¬ ðïóîððë ç<br />
ÊÚ ·¼» ç O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
menneskelige ressurser utover det vi har pr. i dag.<br />
Men det kan kanskje Trøndelagsrådet hjelpe oss<br />
med.<br />
Birka på topp i trøndersk samhandlingsplan<br />
Trøndelagsrådet som er en formalisert arena for<br />
koordinering og helhetlig fokus på samarbeid<br />
innen forvaltningen i de to Trøndelagsfylkene<br />
hadde et møte 28. januar i år, hvor de ble enige om<br />
en omfattende samhandlingsplan for <strong>2005</strong> og 2006.<br />
Trøndelagsrådet kom fram til en konkret plan<br />
for hva og hvordan det skal samarbeides i regionen<br />
Nord- og Sør-Trøndelag. Selv om sakene skal<br />
godkjennes av fylkestingene og Trondheim<br />
kommune, vil det som Trøndelagsrådet har<br />
vedtatt, være svært styrende.<br />
De tre partene vil bla. gå samlet inn for å<br />
realisere utbyggingsplanene ved Bergkunstmuseet<br />
i Stjørdal og Birka i Rennebu. De vil også etablere<br />
pilotregion for kultur og næring i Trøndelag.<br />
Trøndelagsrådet vil snart innkalle<br />
stortingsrepresentantene i begge fylkene for å<br />
levere sin bestilling. Stortingsrepresentantene får<br />
da beskjed om hva og hvordan det jobbes i<br />
regionen, og hva fylkespolitikerne og Trondheim<br />
forventer blir prioritert i inneværende år.<br />
Dermed blir handlingsplanen et svært viktig<br />
dokument, et redskap for å styre og prioritere i hele<br />
linjen fra kommune til Storting.<br />
Med en så enhetlig satsing i Trøndelag ligger<br />
det virkelig an til å bli et spennende Birka-år sier en<br />
optimistisk Kenneth Teigen til Kult.<br />
Hold deg orientert om Birka på www.birka.net<br />
Ü» ¬®»²¹»®<br />
¼·² ¬»³³»ÿ<br />
Koret Cantilena består av 36 sangglade<br />
medlemmer som er spredt over store<br />
deler sør-vest i Trøndelag og på<br />
Nordmøre. Dirigent Bjørn Borge har hatt<br />
den musikalske ledelsen i koret siden<br />
1995. Cantilena er et kor for sangere som<br />
vil "litt mer" i korsammenheng, og ßere<br />
av medlemmene synger i andre kor.<br />
Koret treffes kun to ganger i må<strong>ned</strong>en på<br />
Svorkmo samfunnshus (en torsdag fra 19.00 til<br />
22.00 og en søndag fra 17.00 til 22.00) til<br />
fellesøvelse, og mye av innøvingen baseres på<br />
egentrening. De får alle sanger innspilt på<br />
"karaoke" på pc n, et kjempeßott tilbud for de som<br />
ikke kan <strong>no</strong>ter. Koret består av glade hobbysangere<br />
som yter det maksimale - og gjerne litt til.<br />
Litt fra "skrytealbumet"<br />
Første helgen i <strong>no</strong>vember 2003 var Cantilena i<br />
Sligo i Irland der de gjorde nesten "rent bord"<br />
med 2. pris i kirkemusikklassen og 1. pris i<br />
folkemusikklassen. Ikke <strong>no</strong>k med det de vant<br />
også den internasjonale klassen, med karakteren<br />
92/"outstandig"! Det er faktisk første gangen at et<br />
<strong>no</strong>rsk kor har vunnet den internasjonale klassen, og<br />
både Embla og Cantus har prøvd seg, men aldri<br />
gått helt til topps. Cantilena har også deltatt i andre<br />
konkurranser både i inn- og utland, samt ßere<br />
radio- og TV-gudstjenester for NRK.<br />
De trenger DIN stemme<br />
Nå ønsker koret ßere sangere og de håper du vil<br />
være med. De har planlagt konsertturnè til Estland<br />
18. 22. mai <strong>2005</strong>. Turnèen blir en oppkjøring til<br />
CD-innspilling 3. 5. juni <strong>2005</strong> i Orkdal kirke.<br />
Cantilenas første CD skal slippes ut på markedet<br />
høsten <strong>2005</strong>. I 2006 har de et stort mål - en<br />
prestisjetung korkonkurranse i Cork, Irland. I<br />
denne konkurransen er nåløyet trangt, men den<br />
som intet våger intet vinner!<br />
Ønsker du å bli med i Cantilena kan du<br />
kontakte leder Ingeborg Kårmo (mobil 48 25 58 25)<br />
eller dirigent Bjørn Borge (mobil 91 78 06 52).
Swingin Oppdal <strong>2005</strong><br />
blilyst:-) har bevilget kr 75.000 til Swingin på Oppdal som er en musikkfestival som spenner bredt både i forhold til musikksjanger og målgruppe. Festivalen<br />
er skapt med utgangspunkt i jazz. Den arrangeres som en folkefestival for hele familien - bygdefolk, hyttefolk og tilreisende fra Midt-Norge.<br />
Kartlegging av ledige gårdsbruk i Rennebu<br />
blilyst:-) har bevilget kr 20.000 til Rennebu kommune for kartlegging av ledige gårdsbruk i kommunen. "Det er så tydelig å se om vinteren hvilke hus som står<br />
tomme og hvilke gårdsbruk som ikke er bebodd når snøen ikke er kostet av trappen. Det er så mye triveligere når det lyser i vinduene og ryker fra pipene. Hus<br />
trenger folk og folk trenger hus."<br />
ÕËÔÌ«®<br />
ïð<br />
ó¸a®²»¬<br />
Ü» º®·ª·´´·¹»<br />
±®¹¿²·¿±²»²»<br />
ó ´±µ¿´¿³º«²²»¬<br />
¬a®¬» ®»«®<br />
Det Þnnes et stort mangfold av frivillige<br />
lag og foreninger. Det er knapt mulig å få<br />
full oversikt over alt som skjer av<br />
frivillig innsats på kulturområdet.<br />
Disse er svært viktig både for kulturlivet<br />
og samfunnet generelt. Viktig i kraft av<br />
det arbeidet de utfører, fordi de skaper<br />
sosiale fellesskap og lokal identitet, de<br />
skaper engasjement og mangfold i<br />
samfunnet.<br />
Det er vanskelig å avgrense begrepet frivillig<br />
innsats. Men hva er det som gjør at personer<br />
bruker mye av sin fritid, oftest ubetalt, ja til og<br />
med har enkelte utgifter forbundet med dette?<br />
Drivkraften er <strong>no</strong>k interesse, engasjement og<br />
glede og at man kan hente inspirasjon og<br />
overskudd.<br />
I Oppdal har vi ca. 80 registrerte frivillige lag<br />
og foreninger, det reelle tallet er trolig høyere.<br />
Det sier seg selv at antall personer som er<br />
involvert blir stort og at mye fritid går med for<br />
ledere, tillitsvalgte o.l.<br />
For <strong>no</strong>en år siden gjorde kulturkontoret en grov<br />
beregning utfra antall lag/foreninger og en antatt<br />
møtefrekvens/treningstid, og kom til at dette<br />
utgjorde ca. 12 årsverk!<br />
I kulturlivet spiller de frivillige organisasjonene<br />
en rolle som det offentlige verken bør eller kan<br />
overta. De er generelle kulturbærere og<br />
verdiformidlere, og er derfor også betydningsfulle<br />
for verdiforståelsen og meningsdannelsen i<br />
samfunnet.<br />
Det frivillige kulturarbeidet har også svakheter.<br />
En av dem er frivilligheten selv, dette at alt arbeid<br />
må utføres på fritiden i tillegg til en vanlig<br />
arbeidsdag. Kontinuiteten kan også være et<br />
problem da styrene skiftes ut med jevne<br />
mellomrom, de legger <strong>ned</strong> et stort engasjement -<br />
blir utslitt og slutter.<br />
Det offentliges store utfordring blir i framtida å<br />
ivareta og støtte det frivillige arbeid. De<br />
kommunale tilskuddene er ofte ikke tilstrekkelig,<br />
men vi kan bidra med å gjøre det lettere å utløse<br />
midler fra andre kilder.<br />
Vi må påse at organisasjonene har gode<br />
arbeidsvilkår, slik at de kan være en pådriver og<br />
en drivkraft i det lokale kulturarbeidet.<br />
Kari Storli Simonsen<br />
Kulturleder i Oppdal kommune<br />
ÊÚ ·¼» ïð O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
Õ«´¬«®µ®¿º¬ ðë<br />
Ordet "kulturkraft" er en fellesnevner for årlige<br />
kulturhistoriske arrangement i Oppdal. Grunntanken<br />
er å gi møteplass med høy faglig proÞl som setter<br />
fokus på viktigheten av å bruke kunnskapen om vår<br />
kulturarv til å skape nye og unike kulturhistoriske<br />
opplevelser, ßere nye arbeidsplasser og mer trivsel i<br />
bygda, sier mannen bak ideen Mogens Juul<br />
Rasmussen.<br />
Drivverket<br />
Jeg tenker best under fysisk arbeid, smiler<br />
sauebonde Mogens. Fjøsarbeid er Þnt som<br />
bakgrunn for kulturhistoriske spekulasjoner. Ideen<br />
om et krafttak for å bevare Oppdals kulturminner,<br />
gjøre de kjent og mer tilgjengelig, kom gjen<strong>no</strong>m<br />
fjøslufta. Jeg har tidligere stått bak et lignende<br />
kulturløft, "Kystkulturdagene i Lysøysund", og vet<br />
at det nytter.<br />
Min ide Þkk navnet "Drivverket". Drivverket<br />
skal stå som tilrettelegger, koordinator og<br />
proÞlskaper for Kulturkraft. Drivverket<br />
kulturhistorisk verksted, skal være en ramme<br />
rundt aktiviteter som jeg iverksetter, sier Mogens.<br />
For å få Kulturkraft i gang har han fått med på<br />
laget mange kulturinteresserte oppdalinger, blant<br />
annet Tone Rise Viken. Hun har tegnet en plakat<br />
for året med utgangspunkt i kulturhistoriske<br />
elementer fra bygda. Det er tanken at ulike<br />
kunstnere skal fortsette med å lage nye plakater i<br />
åra framover.<br />
Kulturhistorisk senter<br />
Med utgangspunkt i bygdas rike<br />
kulturtradisjoner representert ved Vangfeltet,<br />
bygdemuseet, jernbane og skiferhistorie,<br />
håndverk - og fangsttradisjoner, byggeskikk og<br />
andre kulturminner, har Oppdal en rik kulturarv å<br />
ta vare på. I tillegg har bygda et unikt<br />
kulturlandskap som gjør det mulig å omsette de<br />
kulturelle godbitene i ßotte opplevelser. Det siste<br />
kan skaffe millioninntekter framover i tid. Med<br />
Drivverket og Kulturkraft som skapende kraft kan<br />
det bli mulig å skape et kulturhistorisk senter rundt<br />
disse fasilitetene. Det må også bli muligheter for<br />
andre kommuner til å henge seg på. Et midt-<strong>no</strong>rsk<br />
kulturfelleskap ville være en visjon å arbeide<br />
framover mot, mener Mogens Juul Rasmussen.<br />
Arrangementer i starten av året<br />
Uka fra 28. januar t.o.m 5. februar har<br />
Kulturkraft 05 tilrettelagt fem arrangement:<br />
Kulturhistorie. "Steinalderjegerne i Storlidalen<br />
og Trollheimen" foredrag av arkeolog Hein Bjerck<br />
på årsmøtet i Oppdal Historielag.<br />
Paneldebatt, "Kulturarv og dugnad". Med<br />
deltagere fra kommunepolitikk, næringsliv,<br />
Þnansinstitusjoner, media og lag og foreninger.<br />
Kulturhistorie. Start av en Jerbanehistorisk<br />
forening, med Dovrebanen som utgangspunkt.<br />
Infomøte. Oppfølging av særlig verdifulle<br />
kulturlandskap i Sør Trøndelag.<br />
Med representanter fra fylkesmannen og<br />
grunneiere.<br />
Kulturverksted. Oppdal en kulturhistorisk<br />
opplevelse, på Småbruket, Lønset. Med innledere<br />
innen øko<strong>no</strong>mi, arkeologi og prosjektutvikling.<br />
Dessuten styreleder i blilyst:-) og Mogens Juul<br />
Rasmussen som leder for Kulturkraft.<br />
Kulturkraft 05 på nett<br />
For å nå ut til ßere har Mogens Juul Rasmussen i<br />
samarbeid med historiker Kjell Haugland og<br />
kulturkonsulent Marianne Straum laget nettsidene<br />
"Kulturterminalen Oppdal". Webdesigner Martin<br />
Thorshaug står for utformingen. Går du inn på<br />
adresse - www kulturterminalen.<strong>no</strong> vil du for<br />
tiden Þnne som hovedside Kulturkraft 05. Men<br />
Kulturterminalen har også linker til<br />
kulturminner/aktiviteter innen Oppdal kommune<br />
og videre utover nettet. Som det står i<br />
innholdsbeskrivelsen: Kulturterminalen skal være<br />
et kulturhistorisk treffpunkt med info, veiledning,<br />
utstilling, museumsbutikk, kulturhistorisk<br />
verksted og bildespill. Med andre ord en portal til<br />
kulturhistoriske verdier.<br />
Denne portalen kan også nabokommunene<br />
henge seg på mener Mogens Juul Rasmussen. Hvis<br />
interessen er der Þnnes det løsninger på samarbeid<br />
over kommunegrensene.<br />
Tekst/foto: Arne Lundaløkk<br />
Õ«´¬ ðïóîððë
Etablering av nasjonalparksenter i Oppdal<br />
blilyst:-) har bevilgetkr 100.000 til etableringen av nasjonalparksenteret i Oppdal.. "Stiftelsen<br />
iNasjonalparker har som mål å spre informasjon om natur, kulturhistorie og ressursbruk i<br />
verneområdene rundt Rondane, Dovrefjell og Sunndalsfjella. Det er allerede opprettet nasjonalparksentre<br />
ved ßere innfallsporter i området; Otta, Dombås, Folldal, Sunndal og Kvikne. Når senteret på Oppdal er<br />
på plass, vil man kunne nå en betydelig andel av de besøkende til denne store fjellregionen.<br />
Ì«®®«<br />
ó »¬ ³±¼»®²» °®±¼«µ¬ ³»¼ ®a¬¬»® · ¹¿³³»´¬ ¸”²¼ª»®µ<br />
Det er lett å trekke linjer tilbake fra dagens produksjon av tjære til den gamle<br />
"tjurrumila", sier Martin Grønset ved Oppdal Tjæreindustri A/S. Prinsippet er det<br />
samme i dag, og resultatet er det samme rene naturproduktet uten tilsetninger. Men<br />
større kunnskap om utvinninga og langt bedre tek<strong>no</strong>logi gjør at prosessen kan styres<br />
og kontrolleres.<br />
Vi hilses velkommen til aksjeselskapene<br />
Grønset Plast Hyttesenter og Oppdal<br />
Tjæreindustri av en stor snømann i vegkanten på<br />
industriområdet Oppdal. Inne på senteret viser en<br />
mindre utgave av snømannfamilien inn til<br />
kontorbygget. Aktivitetene på området styres av<br />
tre generasjoner Grønset. Junior Odd Einar leder<br />
Hyttesenteret A/S, far Martin leder Grønset Plast<br />
A/S og Oppdal Tjæreindustri A/S. Begge har<br />
nestor bestefar Odd som rådgiver og orakel. 89<br />
åringen tar daglig en tur til etterslekta for å se til at<br />
det han startet for mange år siden fortsatt har livets<br />
rett.<br />
Fra spikrot til konserveringsmiddel<br />
Furustubbene, eller på Þnt tyrirota, får vi fra<br />
Femundstraktene, forteller Martin. Råstofftilgangen<br />
kan være vanskelig, og her kommer<br />
tidsaspektet inn. Stubben må stå og "modnes" i<br />
minimum 50 år fra felling. Hundre år er det beste<br />
skyter gamle Odd inn, da får sluttproduktet sitt<br />
rette innhold av terpentin og treolje.<br />
Når så fururota er fraktet hit må den lagres<br />
bortimot ett år før den bites opp eller "klippes" på<br />
fagspråket. Klippet blir så løftet opp i stålbeholder,<br />
en såkalt retorte, og antent. For det meste antenner<br />
vi det med varmluft som holder ca. 500 grader, sier<br />
Martin. Varmluften blåses gjen<strong>no</strong>m retorten med<br />
store vifter som samtidig drar dampen ut, og inn i<br />
bygningen. Inne blir dampen ført til en<br />
kondensator der den blir <strong>ned</strong>kjølt med vann og blir<br />
til vann og tjære. Blandingen blir så pumpet over i<br />
store lagringstanker der den må stå minimum en<br />
må<strong>ned</strong> så vann og tjære skiller lag. Er temperaturen<br />
i tanken lav legger tjæra seg på bunnen så vi kan<br />
tappe direkte med bunnkranen. Men det hender<br />
også at vann og tjære legger seg lagvis, og da må vi<br />
koke blandingen. Ved stiming til kokepunktet<br />
legger tjæra seg på toppen.<br />
Ressurs og miljøvennlig bedrift<br />
For å lage varmluft bruker vi kulla som blir<br />
igjen i retorten etter at tjæra er dampet bort. Vi<br />
selger også litt til grillkull, forteller Martin. I tillegg<br />
brenner vi avfall fra egen fabrikk og fra andre<br />
bedrifter på industriområdet. Varmlufta bruker vi<br />
også til en biproduksjon av bark<br />
til bruk for våre muldokunder og<br />
andre med utedoløsninger.<br />
Barken er et avfallsprodukt som<br />
vi får fra et sagbruk på Innset.<br />
Barken går i en trommel og blir<br />
tørket ved gjen<strong>no</strong>mblåsing av<br />
varmluft. Deretter går barken<br />
gjen<strong>no</strong>m ei kvern og blir pakket i<br />
poser for salg.<br />
Globalt kundegrunnlag<br />
Det er et tankekors at<br />
riksantikvaren i Norge ikke vil<br />
godkjenne vår tjære, sier Martin<br />
Grønset. Grunnen er at<br />
Tre generasjoner Grønset<br />
- Odd, Odd Einar og Martin med<br />
produktene tretjære og bark.<br />
Õ«´¬ ðïóîððë ïï<br />
ÊÚ ·¼» ïï O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
Newzad<br />
Jasarovitc fra<br />
Bosnia tapper<br />
tjære fra<br />
lagringstanken.<br />
produksjonen<br />
har forstavelsen<br />
fabrikk.<br />
Det er bare<br />
tjære produsert<br />
på den<br />
gamle måten i<br />
mile som holder mål for det antikvariske<br />
regelverket. Men Island har ikke så strenge regler.<br />
Stavkirken på Heimaøy, som er en kopi av<br />
Haltdalen kirke, er behandlet med tjære fra oss. Vi<br />
har også levert tjære til Kongsseteren, forteller han.<br />
På bordet ligger en ny ordre fra Det Kongelige<br />
Hoff, Klient 8. Det Kongelige Slott, Oslo.<br />
Det er ingen tvil om at den gode gammeldagse<br />
"tjurrua" er et produkt også for framtida. Både for<br />
konger og vanlige undersåtter, smiler Martin<br />
Grønset.<br />
Røtter<br />
Vi avslutter besøket med en prat med Odd<br />
Grønset. Han er den opprinnelige starten på<br />
familiebedriftene. Forløperen til Oppdal<br />
Tjæreindustri er tjærefabrikken på Gisna som Odd<br />
var tilknyttet fra 1944, og kjøpte i 1957.<br />
I 1964 sluttet han med tjæreproduksjon og<br />
bygde om fabrikken til sementvarefabrikk. Han<br />
begynte også i disse årene å sysle med produksjon<br />
av do i plast. Dette var starten på det som i dag er<br />
Muldo fra Grønset Plast. Etter forskjellige<br />
konstellasjoner innen området hytter og fritidshus<br />
driver nå sønnesønnen Grønset Hyttesenter. Det er<br />
godt å se at alt slitet ikke var bortkastet, og at <strong>no</strong>en<br />
av framtidsdrømmene jeg hadde er liv laga,<br />
avslutter Odd Grønset.<br />
Tekst/foto: Arne Lundaløkk<br />
Ôb®·²¹<br />
ó »² ¼»´ ¿ª<br />
¸ª»®¼¿¹»²<br />
Blilyst-programmet har som mål at<br />
det skal bli lettere for deg å studere<br />
der du bor. Studietilbudene du får<br />
gjen<strong>no</strong>m delprogrammet Lærelyst<br />
er tilpasset arbeid, familieliv og<br />
fritid. Du skal slippe å reise langt,<br />
for veien til økt kompetanse skal<br />
være kort.<br />
Prosjektansvarlig i Lærelyst Thorleif Thorsen ser<br />
på de gode dataløsningene ved Rennebu<br />
Læresenter sammen med Stig Løfshus.<br />
Ønsker du å benytte deg av høgskole- og<br />
universitetstilbudene som tilbys gjen<strong>no</strong>m<br />
Lærelyst, vil din studiebase være det lokale<br />
studiesenteret i kommunen der du bor.<br />
Målet for Lærelyst er å tilby varierte<br />
studietilbud til en overkommelig pris. Dette<br />
har vi klart, sier prosjektansvarlig for<br />
Lærelyst, Thorleif Thorsen.<br />
Samarbeidsprosjekt<br />
For å få til studietilbudene må vi være<br />
mange kommuner som drar lasset sammen.<br />
Derfor har Blilyst inngått et samarbeid med<br />
Midt i Norden (MIN) - et nettverk som skal<br />
gi distrikts-Norge et høgskoletilbud som er<br />
like variert og godt som i større byer. I tillegg<br />
samarbeider vi også med Høgskolen i Sør-<br />
Trøndelag. Derfor er vi i stand til å tilby en<br />
lang rekke studier - både profesjonsutdanninger<br />
som sykepleieutdanning<br />
og etter- og videreutdanninger, forteller<br />
Thorsen.<br />
Moderne tek<strong>no</strong>logi<br />
Studieoppleggene er basert på moderne<br />
datatek<strong>no</strong>logi, og dermed trenger det ikke å<br />
være så mange studenter på hvert sted. Med<br />
20 - 30 studenter samlet i hele nettverket blir<br />
det gode studiemuligheter. Men, skal det<br />
bli <strong>no</strong>e av studieprogrammet er vi avhengig<br />
av at innbyggerne benytter seg av tilbudene.<br />
Ditt lokale studiesenter<br />
Midtre Gauldal: Gauldal Ressurs<br />
tlf 72 43 04 00<br />
Meldal: Orme Ressurs<br />
tlf 72 49 52 00<br />
Oppdal: Oppdal Ressurssenter<br />
tlf 72 40 00 10<br />
Rennebu: Rennebu Læresenter<br />
tlf 72 42 80 00<br />
Mange kurs starter nå til høsten, og<br />
oppdatert oversikt over studiesentrene og<br />
de ulike tilbudene nnes på<br />
www.blilyst.<strong>no</strong>
ïî<br />
Òb®·²¹¸¿¹»² · λ²²»¾«<br />
ÊÚ ·¼» ïî O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
ó »¬ ³·´a º±® «¬ª·µ´·²¹ ±¹ ª»µ¬<br />
Ô»· µ±²¬±® º±® ’² ¬·³»ô<br />
P »² ¼¿¹ô »´´»® ” ´»²¹» ¼« a²µ»®ò<br />
Ú»®¼·¹ «¬¬§®¬ ³ñÐÝ ±¹ ¾®»¼¾”²¼ÿ<br />
ت»³ ¬»²µ»® ª· °”á ت¿ ¬·´¾§® ª·á ت»³ »® ¸»® ¿´´»®»¼»á<br />
Ü« ³»¼ ¸»³³»µ±²¬±® Ú»®¼·¹ «¬¬§®¬ µ±²¬±® ײ¬»®¼¿¬¿ Þ»®µ”µ ßÍ<br />
Û¬¿¾´»®¬» ¾»¼®·º¬»® ﵬ ¾®»¼¾”²¼ ï ÓÞ ×²¬»®®»ª·±² Ñ®µ¿²¹»® ßÍ<br />
Û¬¿¾´»®»®» Óa¬»®±³ ³ñ«¬¬§® ß¼ª±µ¿¬»²» رª¬¿¼<br />
˲¹¼±³ ³»¼ »¬¿¾´»®·²¹°´¿²»® Õ¿²¬·²» ú Õª»®²®a¼ ÓòÒòßò<br />
ا¬¬»»·»®»ñ°»²¼´»®» Ì·´¹¿²¹ µ±°·³¿µ·² Ì¿µ¬óÚ±®«³ Ì®a²¼»´¿¹ ßÍ<br />
Ü« ±³ a²µ»® ” A§¬¬» ¬·´¾¿µ» ͵®¿²µ»»®ª·½» λ²²»¾« ×Ì󻮪·½» ßÍ<br />
Û¬¿¾´»®·²¹ª»·´»¼²·²¹ ßÞÞ Ó¿®µ»¼ºa®·²¹ P ²»¬¬·¼»<br />
Õ±³°»¬¿²»¬·´¾«¼<br />
Ù®¿¬· ±°°¬¿®¬³”²»¼ º±® »¬¿¾´»®»®»ÿ<br />
Û¬¿¾´»®·²¹ª»·´»¼²·²¹ ±¹ µ±²¬±®°´¿ º±® «¬ª·µ´·²¹ ¿ª º±®®»¬²·²¹·¼’ò<br />
Ì¿ µ±²¬¿µ¬ °” ¬´ºò éî ìð ìî ìì »´´»® éî ìî èî ðð<br />
λ²²»¾« Òb®·²¹¸¿¹» ßÍ<br />
ó »¬ ³·´a º±® «¬ª·µ´·²¹ ±¹ ª»µ¬<br />
б¬³§®ª»·»² ïçô éíçï λ²²»¾«<br />
Òb®³»®» ·²º±®³¿±² °” ª”® ²»¬¬·¼»æ ©©©ò®»²²»¾«¸¿¹»²ò²±<br />
Õ«´¬ ðïóîððë
ÕËÔÌ«®<br />
ó°»®±²»²<br />
ß«¼ ó ¬±®¬ ¸»®¬»<br />
±¹ ¬±®¬ »²¹¿»³»²¬<br />
Jeg er ikke så ßink til å si nei.<br />
Samtidig er jeg klar over at det er<br />
litt vanskelig å få med folk. Som<br />
foreldre føler jeg at det er litt<br />
plikt å stille opp også. Men jeg<br />
legger ikke skjul på at jeg synes<br />
det er veldig artig, og at jeg trives<br />
med det. Gjen<strong>no</strong>m mine<br />
engasjement har jeg lært mye og<br />
det har gitt meg veldig mye.<br />
Samtidig har jeg lært å kjenne<br />
mange mennesker, forteller Aud<br />
Inger Kalseth.<br />
Auds engasjement startet med<br />
måldebatten ved skolen på Å. Hun<br />
engasjerte seg for ny<strong>no</strong>rsk, og stakk seg<br />
frem såpass at det ble ßere oppgaver.<br />
Hun meldte seg bl.a. inn i<br />
Arbeiderpartiet i Meldal - <strong>no</strong>e som<br />
medførte at hun satt i kommunestyret i<br />
tre perioder, og de to siste som<br />
varaordfører.<br />
Jeg er interessert i nærmiljøet og<br />
folka rundt meg. Derfor synes jeg det er<br />
viktig med samfunns-engasjement. Da<br />
kan en være med på å forme utviklinga,<br />
og når en blir engasjert er det lett for at en<br />
legger seg borti, forteller Aud og smiler.<br />
Bredt spekter<br />
Engasjementet til Aud spenner fra arbeid i MÅL<br />
4H til Meldal historielag.<br />
4H er kanskje <strong>no</strong>e jeg ikke passer så godt til,<br />
men som jeg nå driver mye med. 4H er en Þn<br />
organisasjon for barn og ungdom. De har oppgaver<br />
hvert år, og medlemmene vokser utrolig med disse<br />
oppgavene. Det er interessant å se hva ungdom<br />
gjør og hvordan de utvikler seg, og jeg føler at det<br />
blir litt ungene mine også, forteller Aud.<br />
MÅL 4H (Meldal - Å - Løkken) har medlemmer<br />
stort sett fra Å. Nå er det ca 30 medlemmer i<br />
alderen 10 - 18 år. De rekrutterer hverandre, og det<br />
kommer til rundt fem nye hvert år. Det går med<br />
litt tid med to møter i må<strong>ned</strong>en og planlegging.<br />
Men det er veldig artig og interessant.<br />
Historielaget<br />
Etter at jeg sluttet med politikken Þkk jeg lyst<br />
til å være med i historielaget, der jeg nå er leder.<br />
Historielaget har mange oppgaver som vi ikke<br />
rekker over, men medlemmene i historielaget er en<br />
konstruktiv gjeng som er med og drar lasset<br />
sammen.<br />
Historielaget har ca 1.100 medlemmer.<br />
«Hovedproduktet» til laget er Årboka, og arbeidet<br />
med denne boka utføres av en egen komite. Ellers<br />
driver laget med navneregistrering og arrangerer<br />
det årlige Vålåskarstevnet.<br />
Husmannsplassen Ælberje (Ulberget) er en<br />
idyllisk plass historielaget har ansvaret for. Dette er<br />
opprinnelig et småbruk, og det brukes en del av<br />
skolene og til ßere arrangement.<br />
Aud forteller at de også har en del samarbeid<br />
med historielaget i Rennebu, blant annet <strong>no</strong>en<br />
felles styremøter og et felles teaterlag som<br />
fremfører tidsbilder. Vi har dessuten samarbeid<br />
Õ«´¬ ðïóîððë ïí<br />
ÊÚ ·¼» ïí O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
Jeg er interessert i nærmiljøet og folka rundt<br />
meg. Derfor synes jeg det er viktig med<br />
samfunns-engasjement. Da kan en være med på<br />
å forme utviklinga, og når en blir engasjert er<br />
det lett for at en legger seg borti.<br />
- Aud Inger Kalseth<br />
om Meldalskveld i Rennebu og Rennebukveld i<br />
Meldal, og disse kveldene har blitt en stor suksess.<br />
26. februar blir det Rennebukveld på Å<br />
samfunnshus.<br />
Det er et stort historisk engasjement i Meldal,<br />
og vi er glad og stolt over historielaget vårt, sier<br />
Aud.<br />
Viktig med samfunnshus<br />
Aud har også engasjert seg i samfunnshuset på<br />
Å, som hun mener er et viktig hus for kretsen. Vi<br />
som er i styret er enige om å sitte til vi har<br />
gjen<strong>no</strong>mført et restaureringsarbeide vi er i gang<br />
med. Det skal skiftes vinduer og foretas <strong>no</strong>e<br />
etterisolering. Vi har fått spillemidler til arbeidet,<br />
og kretsen er ßink til å stille opp, forteller Aud -<br />
som er leder i styret.<br />
Men inntektene fra bruken av huset dekker ikke<br />
utgiftene, så derfor er de avhengig av litt<br />
kommunal støtte og årlige innsamlingsaksjoner.<br />
Er <strong>no</strong>en kvelder hjemme ...<br />
Lista over engasjement er ikke slutt med dette.<br />
Aud er også med i saniteten og besøkstjenesta «på<br />
hjemmet». Hun er også med i Thamshavnbanens<br />
venner, der hun har tatt sikkerhetskurs som<br />
stasjonsmester. Stasjonsmesterjobben er mest om<br />
søndagene på sommeren, men de er ßere om å dele<br />
på oppgaven.<br />
Men jeg er faktisk hjemme <strong>no</strong>en kvelder<br />
også. Iperioder faktisk ßere for uka, og da kan jeg<br />
følge med i serier på TV. Så har jeg blitt bestemor -<br />
her i nabolaget på Å og på Oppdal. Det tar også litt<br />
tid...<br />
Tekst/foto: DagÞnn Vold<br />
Ì®±´´¸»·³»²<br />
²§» ¬±®¬«»<br />
«²¼»® ¬¿µ<br />
Nå har nye Jøldalshytta begynt å ta<br />
form. Hytta er under tak, vinduer og<br />
vegger er på plass, og vi får et inntrykk<br />
av hvordan den nye hytta blir seende<br />
ut. Prosjektets arkitekt Jan Ivar<br />
Bruheim og byggeleder Kristian<br />
Tøndel var på befaring i Jøldalen<br />
12. januar, og de likte det de Þkk se.<br />
Byggearbeidet er <strong>no</strong>e forsinket i forhold til de<br />
opprinnelige planene. For å ta dette igjen blir det<br />
byggearbeid gjen<strong>no</strong>m hele vinteren. Meldal<br />
Byggservise som er hovedentreprenør har tre<br />
personer som arbeider på hytta fra mandag til<br />
fredag. Om litt vil de øke bemanningen med<br />
ytterlige to personer til, sier byggeleder Kristian<br />
Tøndel.<br />
Hytta er nå under tett tak slik at det vil arbeides<br />
vekselsvis innvendig og utvendig, alt etter hva<br />
været tillater. Utvendig skal hytta kles med panel.<br />
Innvendig er det in<strong>nr</strong>edning og gulvlegging som<br />
står for tur. Målet er å få ferdig et ßatsengloft til<br />
påske. Dette skal brukes om det blir behov for det.<br />
Og behov kan det bli, i alle fall på toppdagene. I<br />
påska skal vi bruke det eksisterende kjøkkenet så<br />
det blir ikke <strong>no</strong>e problem med matserveringen til<br />
gjestene. Først etter påske skal arbeidet med det<br />
nye kjøkkenet starte, sier Tøndel.<br />
Vi er godt fornøyd med det vi ser her. Hytta blir<br />
ßott og ligger Þnt i terrenget. Når vi i tillegg får tatt<br />
igjen detaljene fra gamlehytta i nybygget tror vi at<br />
Jøldalshytta blir enhetlig og at «sjela» er bevart. De<br />
karakteristiske detaljene ved inngangspartiets skal<br />
videreføres og taes igjen i det nye inngangspartiet.<br />
Detaljene ved bjelkelagene i peisestua videreføres i<br />
hele det nye tilbygget kombinert med grovt heltre i<br />
synlige dragere, sier Tøndel og Bruheim.<br />
Jøldalshytta består av et hytteanlegg med ßere<br />
bygninger. Det er den betjente hytta som nå er<br />
under utbygging. Denne hytta brukes i sesongen<br />
når det er stort besøk, dvs i påska og fra slutten av<br />
juni til midten av september. Ellers i året bruker<br />
man den selvbetjente hytta på tunet. Denne hytta<br />
blir ikke berørt av utbyggingsarbeidet og kan<br />
brukes på vanlig måte, også i byggeperioden. Her<br />
er det 16 senger. Selvbetjeningshytta har eget<br />
proviantrom og man ordner seg selv.
ËÕÓ P »² »´¼»² º«¹´<br />
D isse gik k vid er e til Fylk esm øn str in ga fr a M idtre G a u ld al:<br />
S cen ein nslag:<br />
"Rør os-p ols"- M a ria nne G ra nd e og B jørn K jeti l L iu m .<br />
"Gr an barke birke beine rne "- E rik B akå s, E rik Folger ø, E ivi nd S m ith .<br />
"K an du kan jeg"- Pe r Ei vind H elm ersen , M ari t Pe tr a M a lum ,<br />
S ven d M a lu m.<br />
"A ir/ ß om katastr ofe n"-Od d lau g M a rie N yga ar d, In grid An ita Liu m .<br />
"O n my ow n "- Ra nja Ya sm in e Ur dsha ls.<br />
"Gu t-r yssan " (K ve ldssån g for d eg og meg )- M ad s B jørka n, Tom m y<br />
Forod d en, An dr eas Li llebu d al, Ar ve Storr øsæ ter .<br />
D isse gik k vid er e til Fylk esm øn str in ga fr a O p pd a l:<br />
S cen ein nslag:<br />
Gr up pe fra Len es D an se se nte r: M ar tin Aspen , T orgr im G usta vsen,<br />
A rve S tor li H usby, Stia n K ojen , E iri k K r istia nsen, Jon as La ngseth,<br />
A rnste in L ang seth, Ru ben M i dtskog, E rle nd R olvsjor d, Ola<br />
T rond gå rd og S ind re V i k.<br />
O pp da l Ju ni orkorp s d ril l: R ena te Fr ich C hristian se n, S u nni va<br />
S ta vne s Da hle , E iri n Døn heim H an se n, N ina Jørge nsen, Ca thrin e<br />
L ien, S iri V ogni ld og M a rtine Ø stensen.<br />
Re pen t: Ol e M agn us Br een , Ivar H agen Bøe , S verr e S ten løkk og<br />
Fre dr ik Tøfte.<br />
I å r e r de t Frøy a ko mm une som e r te knisk a rra ngør er.<br />
Arra nge m entsda to 11 . - 13 . m a rs. Utga ngspunkte t f or<br />
m ønstringa er Frø ya kultur hus på Sistra nda.<br />
D isse gik k vid er e til Fylk esm øn str in ga fr a M eld al:<br />
D isse gik k vid er e til Fylk esm øn str in ga fr a R en n eb u :<br />
S cen ein nslag:<br />
A re H em bre, sang<br />
H a nne og M J, sa ng<br />
A nn-K ristin S korild Sol berg, te ater m o<strong>no</strong>log<br />
Ingebor g Ka lseth og M ere te K lu nge rbo, l ittera tu r, d ikt<br />
M IS T, ban d : E sp en B er ge (sl.ver k), Ja n V id ar R ese ll (gi ta r), S ti an<br />
A am ot (Gitar), Eiv ind Aa mot (ba ss), T hom as Løseth (sa ng).<br />
K un st:<br />
K en neth T orgersen Tr egu bbens da ns (tresp ikking )<br />
V eron ika H e imsba kk Ca sey Ch aos (bly anttegnin g)<br />
Rita S u nd lisæter Ø yet (a kryl ma leri )<br />
U tstillin g:<br />
B erit Dr ugli , L illia n L øfshu s H ege T ønd el Jonli , S ti ne Aa sløkk,<br />
fotogr aÞ er<br />
K un st:<br />
T ørri s A albu Ram sussen, fotomon ta sjer<br />
T om E rik B ru se th, tegnin ger<br />
S cen ein nslag:<br />
E irin M år en, Ti na M athea H a rsta d Joh ansen , Þ lm<br />
C am illa Er iksen, sa ng<br />
S iv Gu nn es E ngd al og Ingr id D ah l S olstad , d an s<br />
O la H a ldor V ol l, Þ lm<br />
T ina T oll an og M a rte Au de H ø yer, sa ng/ gitar<br />
T rin e Du llu m oh B eate Du llu m , san g/p ia <strong>no</strong><br />
M ar ia nn e G r an d e og Bjørn K jetil Liu m ve t h vord an<br />
rør ospols sk a l d an ses!<br />
O p pd a l Ju n ior kor ps d rill<br />
O lav D a hl Solstad<br />
In geb or g K alseth<br />
D a niel Bu seth m ed ege nk om p one rt lå t.<br />
O le M agn u s B ree n f ra R ep e nt<br />
C am m ila E rik se n<br />
Be rit D ru gli, L illia n L øfsh us H ege T ønd e l Jon li, Stine Aa sløk k<br />
stilte ut fotogra er .<br />
6 jen ter fr a S in gsås d an set e tte r lå ta "I loose m y<br />
b rea th"<br />
Tin a Tollan R u be n M idtsk og<br />
fr a Le n es D an sese nter<br />
K aja L ille ås og Kje rsti D ru gli<br />
Foto: K u ltu rko ntore t M idtre G au ld a l<br />
Foto: O p d alinge n<br />
Foto: S in d re V old H u us<br />
Foto: D a g n nV old<br />
Úa´¹ ¼»´¬¿¹»®²» º®¿ Ó»´¼¿´ô Ó·¼¬®» Ù¿«´¼¿´ô Ñ°°¼¿´ ±¹ λ²²»¾« ª·¼»®» °” ²»¬¬¬»¼»¬ ¸¬¬°æññ©»¾ò«µ³ò²±ñ³¿¹¿·²ñîððëñ<br />
Õ«´¬ ðïóîððë ïë<br />
Õ«´¬ ðïóîððë<br />
ïì<br />
ÊÚ ·¼» ïë O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
ÊÚ ·¼» ïì O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´
ÎÔ<br />
ïê<br />
ÊÚ ·¼» ïê O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
λ²²»¾« Ôb®»»²¬»®<br />
ß<br />
|Øa¹µ±´»¬·´¾«¼ ±¹<br />
µ±³°»¬¿²»«¬ª·µ´·²¹<br />
¼»® ¼« ¾±® ±¹ ±¾¾»®<br />
{ Ò” µ¿² ¼« ¾»¬·´´» ¿µµ«®¿¬ ¼»¬ µ«®»¬ ¼« ¸¿® ¾»¸±ª º±® ·<br />
¼·² ¾»¼®·º¬ ±¹ º±® ¼·²» ¿®¾»·¼¬¿µ»®»ò<br />
{ λ²²»¾« Ôb®»»²¬»® »® ³»¼ °” ” ®»¼«»®» «¬¹·º¬»® ¬·´<br />
®»·»ñ¼·»¬¬ ±¹ ¬¿°¬ ¿®¾»·¼º±®¬»²»¬»ô ¼¿ ¼« ·µµ» ¬®»²¹»®<br />
” ¼®¿ «¬ ¿ª µ±³³«²»² º±® ” ¼»µµ» ¼·²» ¬«¼·»¾»¸±ªò<br />
{ Û¬ ¹±¼¬ »®ª·½»¬·´¾«¼ ³»¼ ¼»»²¬®¿´·»®¬ «¬¼¿²²·²¹ µ¿²<br />
ªb®» »² ¿ª ”®¿µ»²» ¬·´ ¿¬ ¼« º±®¬¿¬¬ µ¿² ¾´· ¾±»²¼» ·<br />
®»¹·±²»² «²¼»® ¬«¼·»¬·¼»²ò<br />
{ λ²²»¾« Ôb®»»²¬»® ª·´ ªb®» ¼»® ±³ »² ´b®·²¹¿®»²¿<br />
±¹ ¿³´·²¹°´¿ º±® ±¹” ” ¾»ª¿®» ¼»² ±·¿´» ¼»´»²<br />
«²¼»® ¬«¼·»¬ò<br />
Ì·´¾«¼ ±³ º»®²«²¼»®ª·²·²¹ ª·¿<br />
ª·¼»±µ±²º»®¿²»«¬¬§® ¬·´ ³” ±¹ ¬±®» ¹®«°°»®<br />
Õ±²¬¿µ¬ ± °”<br />
¬´º éî ìî èð ïç<br />
º¿µ éî ìî èð ðë<br />
¬·¹àµ®µò²±<br />
Í» ±¹” ©©©ò¾´·´§¬ò²±<br />
Û² ¸a¹µ±´» · ¼·² µ±³³«²»òòò<br />
Ù»²²±³ ¾´·´§¬æó÷ »¬¿¾´»®» ¼»¬ »¬ ¬«¼·»»²¬»® · ¸ª»®<br />
µ±³³«²»ò Д ¬«¼·»»²¬»®»¬ B²²» ¬«¼·»°´¿»®ô<br />
ª·¼»±µ±²º»®¿²»«¬¬§® ±¹ °½ó»®ò Ü« µ¿² ±¹ ¬¿ ³»¼<br />
»¹»² °½ ±¹ µ±¾´» ¼»²²» °” ²»¬¬»¬ò<br />
ͬ«¼·»® · ®»¹· ¿ª ¾´·´§¬æó÷ ¬·´®»¬¬»´»¹¹» ´·µ ¿¬<br />
¼« µ¿² ºa´¹» ¼»³ °” ¼»¬ ´±µ¿´» ¬«¼·»»²¬»®»¬ò<br />
¾´·´§¬æó÷ »¬¿¾´»®»® »· ±·¿´ ®¿³³» ®«²¼¬ ´b®·²¹»²<br />
¿³¬·¼·¹ ±³ ³±¼»®²» ¬»µ²±´±¹· ¬¿ · ¾®«µ º±® ”<br />
º±®³·¼´» º±®»´»²·²¹»® ±¹ «²¼»®ª·²·²¹ò λ«´¬¿¬»¬<br />
µ¿´ ¾´· »² ¾»¼®» ¬«¼·»¸ª»®¼¿¹ º±® ¼»¹ »´ªô º¿³·´·»²<br />
¼·² ±¹ ¿®¾»·¹·ª»®»² ¼·²ò ͬ«¼·»® º®¿ ¾´·´§¬æó÷ µ¿´<br />
ªb®» ¼»¬ ¾»¬» ¿´¬»®²¿¬·ª»¬ º±® ¼»¹ ó ±¹”<br />
aµ±²±³·µò Ü« º”® ºb®®» ¼§®» ®»·»® ±¹ ³·²¼®»<br />
º®¿ªb® º®¿ ¿®¾»·¼»¬ò Ю·»² °” »´ª» ¬«¼·»¬ µ¿´<br />
ªb®» ” ¹«²¬·¹ ±³ ³«´·¹ º±® ¼»¹ò<br />
Õ±²¬¿µ¬æ Ю±»µ¬´»¼»® º±® ´b®»´§¬ô ̸±®´»·º ̸±®»²<br />
Ì´º éî ìï çí ð𠻪ò çëï ëé èëè ó Ûó°±¬æ ¬¸±®´»·ºà¾´·´§¬ò²±<br />
Ì®»²¹»® ¼« ¸»´°<br />
³»¼ Ü»µµá<br />
Ô»ª»®»® ¼»µµ ¬·´æ<br />
Ì®·´´»¾”®ô ½±±¬»®ô ³±¬±®§µµ»´ô ßÌÊô °»®±²¾·´ô<br />
ì¨ì ¾·´»®ô ٱ󵿮¬ô ´¿¬»¾·´ô ¿²´»¹¹ô ´¿²¼¾®«µ<br />
η²¹´·u Ü»µµ»²¬»®<br />
éííî Ôaµµ»² Ê»®µ ó Ì´º éî ìç êç ëð<br />
͵·±°°´»ª»´»<br />
°” Ò»®µ±¹»²ÿ<br />
Ê»´µ±³³»² ¬·´ º¿³·´·»ª»²²´·¹ µ·¾¿µµ» ³»¼ Ì®±´´¸»·³»² ±³ ²b®³»¬» ²¿¾±ò<br />
Ò»®µ±¹»² ͵·»²¬»® µa®»® º±® º«´´¬ ¸ª»® ¸»´¹ ±¹ ¸»´» °”µ¿ô<br />
º®¿ µ´ò ïïòðð ¬·´ ïéòðð<br />
ˬ´»·» ¿ª µ·ô ²±©¾±¿®¼ ±¹ µ»´µ»®ò ŸÐÒÛ ÜËÍÖÛÎÿ<br />
ÒÇØÛÌæÞ¿®²»¸»·<br />
Ê· ¸¿® ïïðð ³ ¿µ»¾¿µµ»<br />
ÕßÚÛÌÛÎ×ßÛÒ »® ”°»²<br />
º®¿ µ´ ïïòðð ó ïéòððò<br />
Õ·±µª¿®»® ó Õ¿ºº» ó Ó·¼¼¿¹<br />
Òb®³»®» ±®·»²¬»®·²¹ °”<br />
¬´º éî ìî êï ðèñ éî ìî êê íë<br />
çé êè ðè ïç<br />
Ò±»² µ±³³»²¼» ¬«¼·»¬·´¾«¼æ<br />
Ê”® îððëæ ײ²±ª¿±² ±¹ »²¬®»°®»²a®µ¿°ô<br />
×ÕÌó¬a¬¬»¬ ³»´´±³´»¼»®«¬¼¿²²·²¹ô<br />
Í°»·¿´°»¼¿¹±¹·µµ<br />
Øa¬ îððëæ ͱ·±²±³«¬¼¿²²·²¹ô<br />
Ú±®ª¿´¬²·²¹¿®¾»·¼ô Õ±³³«²¿´ aµ±²±³·ô ×ÕÌ<br />
º±® ´b®»®»ò<br />
Í» ©©©ò¾´·´§¬ò²± º±® ±°°¼¿¬»®¬ ·²º±®³¿±²<br />
»´´»® ¬¿ µ±²¬¿µ¬ ³»¼ ´±µ¿´¬ ¬«¼·»»²¬»®ò<br />
www.nerskogenskisenter.<strong>no</strong><br />
Õ«´¬ ðïóîððë
Bli med på tur...<br />
Rennebu Turforening ønsker alle velkommen til sine turer i <strong>2005</strong>. Foreninga har ikke bindende medlemskap, men er et tilbud for deg som er glad i å være ute.<br />
Bare møt opp til riktig tid på de oppgitte møteplasser. Det er rom for alle. Årets første tur gikk til Ånegga Pikfjellet med Jostein Holiløkk som turansvarlig.<br />
Den neste turen den 13. mars rekker du. Ta med bortoverskia og møt på Nerskogen Skisenter kl. 11.00. Turen blir, med lengde etter eget valg, in<strong>no</strong>ver fra<br />
skisenteret eventuelt til Leverdalen. Turansvarlig Bodhild Hårstad.<br />
Øvrige turer første halvår:17. april, Skaumsjøen Kongsvarden. Oppmøte Statoil Berkåk kl. 10.30. Turansvarlig Mary Illøkken.<br />
1 mai, Svarthetta. Oppmøte Nerskogen S-lag kl. 10.00. Turansvarlig Magne Grendal. Det vil senere i sommer bli arrangert lette fotturer for hele familien (også<br />
for de riktig små) til den nye Jøldalshytta og til Mærkessetrene.<br />
Forøvrig er ikke de oppgitte turmålene eksakte. "Det er ingen skam å snu" og avpasse turens lengde etter egne krefter.<br />
ÑÎÕÔß<br />
ײ¼«¬®·³«»«³<br />
ORKLA Industrimuseum ivaretar industrielle tekniske kulturminner i Orkdal og<br />
Meldal kommune, og videreutvikler disse til interessante attraksjoner, samt<br />
formidler industri- og arbeiderhistorien på en informativ og spennende måte.<br />
Formidlingen som er den av et museums hovedoppgaver som best synes utad til<br />
publikum, men den er et resultat av de tre andre hovedoppgavene som er<br />
innsamling, bevaring og forskning.<br />
ORKLA Industrimuseum har i deg tre<br />
formidlingspunkter eller attraksjoner, Thamshavnbanen,<br />
Gammelgruva og Informasjonssenteret.<br />
Informasjonssenteret som det her er bilder fra, er<br />
hvor utstillingene er samlet. I tillegg har ORKLA<br />
Industrimuseums museumsfaglig avdeling og<br />
administrative stab kontorer ved Informasjonssenteret.<br />
Utstillingene er delt opp i Bergverksutstillinger<br />
og Jernbaneutstillinger. Utstillingene forteller<br />
gjen<strong>no</strong>m bilder, tekst, modeller, videoer og ikke<br />
minst gjenstander, historien omkring gruvedriften<br />
på Løkken Verk og samfunnet rundt gruvedriften.<br />
Her Þnner du informasjon om hvordan<br />
gruvedriften på Løkken Verk har utviklet seg fra<br />
1654 og fram til i dag, samt ßere temautstillinger<br />
som gir dypere innblikk i forskjellige emner.<br />
Forsidebildet viser inngangspartiet ved<br />
Informasjonssenteret. Her henger Olavsrosa som<br />
ble tildelt Thamshavnbanen i 1999. Dette er Norsk<br />
Kulturarvs kvalitetsmerke. Kvalitetsmerket viser<br />
vei til enestående produkter rotfestet i den <strong>no</strong>rske<br />
kulturarven. Kvalitetsmerket blir tildelt etter en<br />
streng vurdering som legger vekt på produktets<br />
kulturhistoriske verdi, hvordan denne er tatt vare<br />
på, og hvordan produktet er gjort tilgjengelig for<br />
publikum.<br />
I Informasjonssenteret Þnner du også en<br />
museumsbutikk og Turistkontor. I museumsbutikken<br />
er det mange Þne produkter som er laget<br />
av stein fra nettopp Løkken Verk. Det er<br />
LøkkenÞrmaet GeoDesign som produserer<br />
mesteparten av varene. I tillegg til forskjellige varer<br />
er det også en rekke bøker og publikasjoner i<br />
museumsbutikken som omhandler historien til<br />
gruvesamfunnet Løkken Verk.<br />
Informasjonssenteret er åpent hele året.<br />
Åpningstidene på vinteren er mandag til fredag 8<br />
Õ«´¬ ðïóîððë ïé<br />
ÊÚ ·¼» ïé O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
16 og lørdag og søndag 14 16. I tillegg er det<br />
mulighet for omvisninger både på<br />
Informasjonssenteret og i Gammelgruva for<br />
grupper ute<strong>no</strong>m åpningstidene. Nærmere om<br />
ORKLA Industrimuseum Þnner du på www.oi.<strong>no</strong>.<br />
Trøndelagsutstillingen<br />
<strong>2005</strong> til Rennebu<br />
Den årlige utstillingen veksler på hvilke<br />
kommuner som får tilbud om å ta imot den. I år er<br />
det Trondheim, Rennebu, Hemne og Namsos som<br />
vil få besøk av utstillingen.<br />
Trøndelagsutstillingen er en juriert mønstring<br />
av trøndersk billedkunst. Den arrangeres av<br />
Trøndelag Bildende Kunstnere og administreres av<br />
Trøndelag Senter for Samtidskunst.<br />
Torhild Aukan, styreleder i Trøndelag Bildende<br />
Kunstnere, skriver i forordet til årets katalog at<br />
juryen har gjort sitt utvalg kun på grunnlag av fritt<br />
innsendt materiale. Både profesjonelle og amatører har<br />
hatt anledning til å sende inn, og det er gledelig å<br />
registrere at nesten halvparten av verkene i år er av<br />
debutanter.<br />
Dette er ei prestisjefyllt og viktig utstilling, ikke<br />
minst for de som samler poeng for å bli medlem i<br />
kunstnerorganisasjonen.<br />
Utstillinga skal sendes rundt til ßere steder i<br />
Trøndelagsfylkene og jeg håper mange skoleklasser vil<br />
benytte anledningen til å få kostnadsfri omvisning.<br />
Husk å gi din stemme til det verket du setter mest<br />
pris på. Kunstverket er da med på å konkurrere om årets<br />
PUBLIKUMSPRIS. Denne deles ut etter at utstillinga<br />
er over. - - -<br />
- - - Årets jury har komponert ei generøs utstilling.<br />
Her er det mye vilje til å ßy, og vi ser fram til<br />
fortsettelsen.<br />
LYKKE TIL !!<br />
Utstillinga vil være å nne i<br />
kommunestyresalen på Berkåk i tidsrommet 2. til<br />
8. mars. Åpningstider vil bli kunngjort i<br />
lokalpressen.
²±®¼»¿ò²±<br />
ïè<br />
Þ«¬·µµó«¬¬·´´·²¹<br />
Ê¿®³»¿²´»¹¹ ó Í¿²·¬b®¿²´»¹¹<br />
Êßó¿²´»¹¹ ó λ¸¿¾·´·¬»®·²¹<br />
Í°®·²µ´»®¿²´»¹¹ ó Ê¿²²º±®§²·²¹¿²´»¹¹<br />
б¬¾±µ ìëô éîçï ÍÌqÎÛÒ<br />
Ì´ºò éî ìî ïî íé ó º¿¨½ éî ìí ïç èç<br />
Ì¿µ±²¬¿µ¬ÿ<br />
Þ®§²«´º ̱»¬<br />
Ì»´»º±²å ìé èì êí éì<br />
ÊÚ ·¼» ïè O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
Ê· ´¿¹»® ¼·¹·¬¿´» ¾·´¼»® ó<br />
´»ª’® ³·²²»µ±®¬»¬ ¬·´ ± ó<br />
±¹ ª· ±®¼²»® ®»¬»²ò<br />
Ü·¹·¬¿´» ¾·´¼»® °” »µ¬»<br />
º±¬±°¿°·®<br />
IDSMO FOTO<br />
éîçð ͬa®»² ó ¬´º éî ìí ëí ìë<br />
»ó°±¬ »·¼³±º±¬±à½î·ò²»¬<br />
éîçð ÍÌqÎÛÒ ó ¬´º éî ìí ïï ëê<br />
»°±¬æ ¿¬´»àª·²¿¿ó¿«¬±ò²±<br />
λ°¿®¿±² ±¹ »®ª·½»<br />
°” ¿´´» ¾·´³»®µ»®<br />
Ü»¬ ¹´»¼»® ± ” ³»´¼» ¿¬ ª· ¸¿® º”¬¬ Þ®§²«´º ̱»¬<br />
³»¼ °” ´¿¹»¬ · ª”® ¿¬·²¹ · Ì®a²¼»´¿¹ò<br />
Ø¿² µ¿² µ±²¬¿µ¬» º±® »² «º±®°´·µ¬»²¼» ¿³¬¿´»<br />
ª»¼®a®»²¼» º·²¿²·»®·²¹ô°´¿»®·²¹ ±¹ º±®·µ®·²¹ò<br />
Ü·²» ¾»¸±ª ±¹ aµ±²±³·µ» °´¿²»®ô¿³¬ ª”®» «´·µ»<br />
¿´¬»®²¿¬·ª»®ôª·´ ¾´· ¹»²²±³¹”¬¬ò<br />
Ùa® ¼»¬ ³«´·¹<br />
Õ«´¬ ðïóîððë
Eggost fra Budal<br />
10 liter nysilt melk - 2 1/2 liter saup - 15 egg (2 kg eggost)<br />
Varm opp melken til kokepunktet. Visp alle eggene i halvparten av<br />
saupet og ha det i den varme melken. Melken sprekker. Ha i resten av<br />
saupet, og melken sprekker mer. La blandingen småkoke.<br />
Øs osten raskt opp i en sil slik at all myse renner ut. Mysen kan om<br />
ønskelig kokes videre til prim.<br />
La eggosten stå til neste dag. Osten blir gulprikket fordi melken<br />
sprekker to ganger.<br />
Eggosten ble og blir brukt som pålegg til lefse.<br />
Første del av denne artikkelen stod i<br />
<strong>KULT</strong> <strong>nr</strong> 4-04 som kom ut 24. <strong>no</strong>vember<br />
2004. Har du ikke denne utgaven, kan du<br />
ta kontakt for å få en tilsendt!<br />
Kven reiste?<br />
I årsskriftet for Rennebu historielag i 1966 og i<br />
1967, var det ei liste som inneheldt ca 1000 namn på<br />
utvandrarar frå Rennebu. Lista var mangelfull,<br />
men var ein god start for den som ville forska litt<br />
meir. Dei ßeste var oppførte med fornamn,<br />
farsnamn og alderen da dei reiste. Sume hadde<br />
med namn på garden dei reiste frå. Det er ikkje<br />
nødvendigvis samsvar mellom det namnet og kvar<br />
dei var fødde. Det å Þnne ut kvar dei verkeleg kom<br />
frå har vist seg å vere ei utfordring. Rennebuboka<br />
har vore til god hjelp. Der kan vi Þnne f eks<br />
slektskap mellom dei som reiste. Utvandrarane<br />
kom frå heile bygda, men det er eit par område<br />
som peikar seg ut med særleg mange. Oppå skoga,<br />
Flåmoen og Åsgardane kan nemnast som slike.<br />
Kvifor var det slik? kan vi spørje. For Flåmoen er<br />
det kanskje ei forklaring at mange, særleg<br />
husmenn, hadde arbeid hjå St Olavs jernverk på<br />
midten av 1800-talet. Da verket vart <strong>ned</strong>lagt i 1865<br />
måtte dei skaffe seg anna arbeid, og det var <strong>no</strong>k<br />
vanskeleg. Fleire husmannsfamiliar frå området<br />
mellom Vangsengan og Flåberga ßytta ut. Dei<br />
ßeste til Amerika. For dei andre områda kan det<br />
godt vere ein form for smitteeffekt som er årsak til<br />
at heile familiar, eller heile ßokkar av<br />
ungdomsvener reiste ut.<br />
Det er mange på lista som vi ikkje Þnn att som<br />
fødde eller døypte i Rennebu. Det er stor sjanse for<br />
at dei ßeste av desse er komne frå andre bygder, og<br />
hadde arbeid her før dei utvandra. Likeeins er det<br />
heilt sikkert ßeire som er fødde og oppvaksne i<br />
Rennebu som ßytta til andre stader først, før dei<br />
reiste til Amerika. Slik er det vanskeleg å Þnne ut<br />
kor mange og kven dei verkeleg var, dei som reiste.<br />
Når vi legg til at ein god del av dei som reiste, kom<br />
att etter ei tid, og reiste på nytt, kanskje med nye,<br />
amerikaniserte namn, skjønar vi at det ikkje er<br />
berre enkelt å Þnne ut alt om alle.<br />
Det viser seg at mange av dei som reiste i den<br />
andre bølga rundt 1880 hadde ein onkel eller bror<br />
som hadde reist tidlegare. Fødselsdato og andre<br />
data om personane har vore viktige i denne<br />
samanhengen for å vere sikker på at det er rett<br />
person. Det kan elles vere ßeire med like namn som<br />
er fødd nesten samtidig. Eit eksempel på det kan<br />
vere to utvandrarar frå Hårstad som begge heitte<br />
Erik Pedersen fødd med to års mellomrom av dei<br />
same foreldra. Ein amerikanar spurde for ei tid<br />
sidan om kven av dei som var bestefaren hans. Han<br />
visste ikkje om det var den eldste eller den yngste.<br />
Han visste fødselsdatoen til bestefar sin, men ikkje<br />
til den andre. Her hadde vi fødselsdatoen til båe to,<br />
og det avgjorde spørsmålet.<br />
Frå Rennebu, som frå bygdene i nærleiken, var<br />
det ßest ungdom som reiste, dei ßeste mellom 20<br />
og 35 år. Friske, unge folk, med arbeidskraft og<br />
pågangsmot. Nokre eldre og <strong>no</strong>kre yngre reiste og,<br />
men det var helst slike som reiste i følgje med<br />
familien.<br />
Som nemnt tidlegare var det rein naud som<br />
meir eller mindre tvang mange ut på ßyttefot - den<br />
gongen, som i dag. Fleire husmannsfamiliar er med<br />
på lista. Likeeins andre som hadde låg status i<br />
samfunnet. Eg tenkjer på ugifte mødre, gjerne med<br />
den vesle ungen. Kanskje vart dei betalte av<br />
Õ«´¬ ðïóîððë ïç<br />
ÊÚ ·¼» ïç O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
Lefse fra Sok<strong>ned</strong>al<br />
Man har inntrykk av at nær sagt alle bygdene hadde sine egne variasjoner på<br />
lefser, lemser og klenning. Det var også stor forskjell fra gard til gard.<br />
1 kg potetmasse<br />
4 1/2 dl sur rømme<br />
200 g margarin<br />
litt sirup<br />
1 kg rug- eller hvetemel<br />
Bland rømme, myk margarin og sirup i potetmassen. Rør inn mel til passe<br />
deig. Kjevle til tynne leiver og stek på varm takke. Smør med kanel og sukker.<br />
ˬª¿²¼®·²¹¿ ¬·´ ß³»®·µ¿<br />
barnefaren for å få dei vekk frå bygda?<br />
Ungdommar som var fødde uta<strong>no</strong>m ekteskap<br />
reiste i stort antal. Sume reiste óg frå ei jente som<br />
skulle ha småfolk. Nokre av desse hadde <strong>no</strong>k<br />
planar om at jenta og barnet skulle koma etter. Det<br />
skjedde med <strong>no</strong>kre, medan det frå andre aldri vart<br />
høyrd <strong>no</strong>ko meir, enten det var tilsikta eller at dei<br />
kom ut for <strong>no</strong>ko. Og så var det dei som måtte gå frå<br />
gardane sine etter tvangsauksjon, og søner og døtre<br />
frå gardane, dei som ikkje skulle overta garden.<br />
Odelsgutar kunne ta <strong>no</strong>kre år i Amerika for å<br />
leggje seg opp kapital til dei skulle overta garden<br />
og betale ut søskena. Det var kanskje <strong>no</strong>kre slike<br />
som endra oppfatning etter at dei kom til Amerika<br />
og slo seg til der i staden for å reise heim att til det<br />
vesle garden med tungvint jord. Det kunne elles<br />
vere andre óg som ville skaffe seg betre tilhøve<br />
heime etter <strong>no</strong>kre år i Amerika. Eventyrlysta vart<br />
<strong>no</strong>k og ei drivkraft for ein del. Dei høyrde at det<br />
var store skogar med mykje vilt. Jakt og fangst<br />
kunne gjerast til eit yrke.<br />
Korleis gjekk det med dei?<br />
Det var regulert innvandring til USA,<br />
emigrantane måtte vere friske og arbeidsføre for å<br />
komme inn. På mottaksstasjonen på Ellis Island i<br />
New York foregjekk sorteringa. Der vart det<br />
avgjort om dei vart godkjende eller ikkje. Når dei<br />
først var komne inn hadde mange i starten vanskar<br />
med engelsken og dermed óg vanskar med å<br />
sosialisere seg, og vanskar med å få seg arbeid. Det<br />
kan kanskje samanliknast med det vi opplever i<br />
Norge i dag, med innvandrarar som ikkje lærer seg<br />
<strong>no</strong>rsk av ulike grunnar, enten for at dei ikkje<br />
ønskjer det eller for at dei ikkje blir gjevne sjansen<br />
til det. I Amerika var det <strong>no</strong>k slik at dei <strong>no</strong>rske<br />
busette seg nær kvarandre og snakka helst <strong>no</strong>rsk<br />
seg i mellom. Det er ei kjennsgjerning at dei ßeste<br />
innvandrarane til Amerika frå Norge og<br />
Skandinavia for øvrig, var stødige, pålitelege og<br />
arbeidssame folk. Det gjorde det kanskje <strong>no</strong>ko<br />
lettare i eit arbeidsforhold. Det var ikkje mange<br />
som utmerka seg slik at dei fekk eit "namn" etter<br />
seg, men dei gjorde vel så manns og kvinnes jobb<br />
på lågare nivå i det samfunnet dei var med å<br />
bygde.<br />
Rennbyggene fann seg oftast ein leveveg<br />
innanfor eit fag dei var kjende med frå heimbygda.<br />
Arbeid med jord og skog var dei godt vande med.<br />
Likeeins med jakt og fangst av vilt som dei kunne<br />
utfalda seg med i dei store skogane. Elles var det<br />
mange gode smedar, skomakarar, skreddarar og<br />
snikkarar som gjorde det godt innanfor<br />
handverksfag. Ein vegg i museet i Abercrombie<br />
viser ei samling av smedarbeid laga av Peder<br />
Gunnes (Litjkosberg). Ein del starta butikk eller<br />
restaurant og hotell, medan <strong>no</strong>kre "tok huspost".<br />
For dei ßeste vart den draumen dei hadde før<br />
dei reiste, verkeleg. Mange fann seg likevel ikkje<br />
heilt til rette i det nye landet, til trass for at vilkåra<br />
var betre enn her heime. Ole Rølvaag skriv f eks om<br />
ho Berte som lengta så skrekkeleg attende til fjella i<br />
Nordland, der ho sat på den endelause prærien i<br />
Midt-Vesten. Ho vart sjuk på sinnet av<br />
heimlengten, og mangelen på <strong>no</strong>ko som ho kunne<br />
feste auga på i horisonten, ikkje berre streken<br />
mellom prærien og himmelen. Eg veit ikkje om det<br />
gjekk så ille for <strong>no</strong>kon av rennbyggene, men det er<br />
eit faktum at ßeire av utvandrarane kom att til<br />
Rennebu. Heimlengt var <strong>no</strong>k ein årsak til det.<br />
Andre lengta óg heim att, men fekk aldri realisert<br />
den draumen, enten det var øko<strong>no</strong>misk eller det<br />
kom sjukdom som gjorde det vanskeleg. Olav<br />
Moan var ein av desse. Han døydde einsam i<br />
Canada i desember 1972, 72 år gamal. I<br />
Rennebuboka Þnn vi eit dikt han har skreve der<br />
han har sett ord på kjenslene som reiv i han. Diktet,<br />
som han har kalla "Inn i fjellom", byrjar slik:<br />
Det er skogen og fjellet som lokkar og dreg.<br />
Det er som dei ropar i kveld:<br />
Kom heim att <strong>no</strong> guten, vi ventar på deg.<br />
Kom helsa på ßyer og fjell.<br />
Her er steinute stigar og slitsamt å gå,<br />
men fredfullt og Þnt, inni fjellom.<br />
Her er det heimlengt i kvar line.<br />
Ein enkjemann gjorde som mange andre, han<br />
reiste over til Amerika i 1887 for å Þnne eit betre<br />
livsgrunnlag for seg sjølv og sine nærmaste. Etter<br />
<strong>no</strong>kre år hadde han arbeidd seg opp såpass at han<br />
kunne reise attende til Rennebu for å hente barna<br />
sine. Det var ei dotter på 20 år og ein son på 15 som<br />
saman med faren tok fatt på turen over i 1893. På<br />
Ellis island i New York måtte som før nemnt alle<br />
emigrantar registrerast og godkjennast helsemessig<br />
før dei slapp vidare. Sonen Stener Jonsen Skjerve<br />
var ikkje frisk og fekk ikkje kome på land. Han<br />
måtte Þnne seg i å reise attende til Norge, medan<br />
faren og søstra måtte forlate han der. Dei hadde<br />
ikkje pengar til å bli med enda ein gong over havet.<br />
Guten døydde før dei nådde land i Europa, og eg<br />
vil tru at han fann si grav i Atlanterhavet. Vi kan<br />
berre tenkje oss korleis avskjeden på kaia i New<br />
York var.<br />
Ei oppfordring<br />
Det er svært viktig å få samla opplysningar om<br />
dei som reiste. Det er mange som har historier om<br />
utvandrarane og deira etterkommarar. Det er<br />
viktig å få desse registrert. Mange av desse har litt<br />
komikk i seg og. Som f eks da det kom en<br />
amerikaner på døra til Gunnar Gunnes og<br />
presenterte seg som Gunnar Gunnes.<br />
Amerikanaren heitte rett <strong>no</strong>k Gunnar Clark<br />
Gunnes, men likevel!<br />
ALLE opplysningar er ein liten brikke i eit stort<br />
puslespel. Det kjem for meg at mykje av arbeidet<br />
med dette foregår på same måte som<br />
etterforskingsarbeid i politiet. Det kan vere ei lita<br />
opplysning som for seg sjølv kan verke heilt<br />
uinteressant, men som kan vere akkurat den vesle<br />
biten som manglar for at det store biletet skal koma<br />
til syne.<br />
Eg vil med dette oppfordre alle så sterkt eg kan:<br />
Sørg for at alt de veit om dei som reiste og<br />
etterkomarane deira i Amerika blir gjeve til<br />
Rennebu historielag eller de kan kome til<br />
artikkelskrivaren med det. Det kan såleis bli<br />
systematisert og gjort tilgjengeleg for alle som<br />
ønskjer det.<br />
Det er og viktig å få registrert slikt som<br />
etterkommarar ikkje ønskjer skal kome ut til alle.<br />
Det må det takast omsyn til. Lurendreiar eller<br />
bråkmakar, eller Det er viktig å få registrert det<br />
verkelege livet, ikkje berre glansbiletet. Det går an<br />
uttrykkje slikt på ein slik måte at det ikkje kan<br />
sporast attende til person dersom<br />
etterkommarane ønskjer det slik.<br />
Tekst: Joar Fjellstad
ÕËÔÌ«®<br />
îð<br />
ó³·²²»¬<br />
I denne spalten vil vi presentere hus og<br />
gamle gjenstander som nnes rundt<br />
om på museene og i privat eie fra Kultavisas<br />
<strong>ned</strong>slagsfelt: Midtre Gauldal,<br />
Meldal, Rennebu og Oppdal. Det er<br />
særlig interessant å få presentere<br />
gjenstander som er i privat eie. Slike<br />
gjenstander er det ofte lettere å få<br />
bakgrunnen til enn mange av<br />
gjenstandene rundt om på museene.<br />
I samlinga til Trøndelag Folkemuseum på<br />
Sverresborg i Trondheim Þnnes det mange<br />
gjenstander fra det aktuelle området. Ja, en stor<br />
del av gjenstandene knytta til bonde- og<br />
bygdemiljø, på dette museet, er fra våre bygder.<br />
Det gjelder både hus og innbo, all slags redskap<br />
og bruksgjenstander, og folkekunst. Lite av<br />
denne samlinga blir vist fram. Derfor vil det<br />
særlig ble lagt vekt på å presentere <strong>no</strong>e av dette<br />
her i bladet. Det vil bli gjort slik at en etter tur<br />
veksler med å vise <strong>no</strong>e fra de Þre kommunene.<br />
Til Trøndelag Folkemuseum, som ble<br />
opprettet i 1913,ble det i den første tiden overført<br />
mange gjenstander fra elder samlinger som<br />
Nordenfjeldske Kunstindustrimuseum og<br />
Vitenskapselskapets samling. Disse<br />
gjenstandene, som er <strong>no</strong>en av de Þneste museet<br />
eier, har dessverre ofte opplysninger som kan<br />
være både feilaktige og mangelfulle. Det var<br />
gjerne oppkjøpere som Þkk tak i gjenstandene,<br />
og de er som oftest mest interessert i hva de kan<br />
få for tingen ved videre salg.<br />
Den første bestyreren på Sverresborg,<br />
Wilhelm Lund, så stor verdi i opplysningene<br />
knyttet til gjenstanden; hvor den var kommet fra,<br />
hvem som laga den, hvem som eide den og<br />
hvordan den ble brukt. Derfor er hans<br />
registreringer i dag av stor verdi, men museets<br />
øko<strong>no</strong>mi gjorde at han sjøl hadde liten anledning<br />
til å reise omkring, og øko<strong>no</strong>mien gjorde at<br />
museet oftest Þkk andrevalget av de<br />
gjenstandene som oppkjøperne Þkk tak i.<br />
Det som ikke var gaver ble slik kjøpt inn til<br />
museet av oppkjøpere. En av de mest aktive oppkjøperne<br />
var BangÞeld, uttalt BangÞl, som reiste<br />
omkring på bygdene og kjøpte gjenstander i<br />
store mengder. Det beste av dette ble <strong>no</strong>k kjøpt<br />
til rikfolk, gjerne både i Trondheim og Oslo,<br />
turister kunne også kjøpe med seg gamle<br />
bruksgjenstander som suvenir. Men heldigvis<br />
kom en del av gjenstandene til museene, og av<br />
dette <strong>no</strong>kså mye til Sverresborg.<br />
Konservator Ola Grefstad<br />
- Trøndelag Folkemuseum<br />
ÊÚ ·¼» îð O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
Û² a´¼¿²µ¿®<br />
º®¿ λ²²»¾«<br />
Den første gjenstanden vi skal se på er<br />
en øldankar fra Rennebu. Den har fått<br />
museumsnummer 5007 på Sverresborg,<br />
og kom inn til museet i 1927 som et kjøp<br />
fra "kårmannnen Peder Hilstad ,"som<br />
bare kunne opplyse at han hadde kjøpt<br />
dankaren i Rennebu.<br />
Per Olsen Hilstad f. 1855, var bonde<br />
på <strong>no</strong>rdgard Hilstad i Meldal. Ved sida<br />
av gardsdrifta drev han både med<br />
krøtterhandel og oppkjøp av gamle<br />
gjenstander. Han var en av antikvitetshandler<br />
BangÞelds ivrigste oppkjøpere.<br />
Navn og årstall er ikke skrevet på<br />
dankaren, slik at vi vet ikke fra hvilken<br />
gard den opprinnelig kom, eller når den<br />
ble laga. Under bunnen er bokstavene<br />
TAS innsvidd. Dette er trolig initialene til<br />
en av eierne, trolig den første. S,en<br />
forteller at det er en mann, en sønn, T,en<br />
står for hans navn , A,en for hans fars<br />
navn. Hadde eieren vært en kvinne ville<br />
den siste bokstaven vært en D for datter.<br />
Det er typisk at de ßeste eiernavn og<br />
initialer som står på skjenke- og<br />
drikkekar for øl er mannsnavn.<br />
Dankaren er et skjenkekar for øl. I alle<br />
lag var maltøl festdrikken. Ølet ble tappa<br />
fra ølkaggen over i øldankaren som ble<br />
satt på bordet, for derfra å slå ølet over i<br />
drikkekar som skåler og ølboller, staup<br />
og krus. Slik var skikken i store deler av<br />
landet. Men både skjenkekar og drikkekar kunne ha forskjellig form og nemning.<br />
En øldankar, som denne fra Rennbu, kunne romme på titalls-vis med øl. Den er av tre og lagga,<br />
som teknikken heter når karet er satt sammen av sidestaver holdt sammen med band eller<br />
giorde/gjør. Bunn og topp-plate er felt inn i sidestavene, det sporet de er felt inn i kalles laggen. En av<br />
stavene er forlenget og danner håndtak, en kvist på den motsatte staven er gjen<strong>no</strong>mboret til helletut.<br />
Den staven er i løvtre, de andre i bartre. Sidekantene står en del oppover topp-plata, det er for at ølet<br />
ikke skulle renne utover når det ble tappa <strong>ned</strong> i dankaren.<br />
Dankaren har innsvidd dekor. Det ser ut for at dekoratøren har hatt tre svijarn; et stort<br />
halvsirkelforma, et rundt og trolig et mindre der f1ere små ringer er satt sammen til et mønster. Med å<br />
kombinere disse mønstrene har han laga ßott dekor der det brunsvidde står mot det tre- kvite treet.<br />
Denne dekormetoden er gammel i foLkokunsten, og som skåret dekor bruka før dekorasjonsmalinga<br />
på slike gjenstander. Derfor ser en ikke så sjelden at innsvidd dekor ligger under rosemalinga på<br />
gamle ting. Svidekoren forteller at denne øldankaren er fra 1700-årene, ut på 1800-tallet ville den blitt<br />
rosemalt.<br />
Ut fra form og dekor er dette en typisk øldankar fra alle bygdene i <strong>KULT</strong>-området. Der var<br />
dankarene slik, i motsetning til i Nord-Trøndelag der den minste ßata i kjeglen var botnplata, slik at<br />
dankaren hadde en bøtteform.<br />
Ordet dankar er en avledning av det engelske ordet tankard, et krus med lokk på, og det<br />
gammelfranske ordet tanquart, skriv Ivar Aasen i ordboka si. Han forteller at en i Norge har ßere<br />
ordformer for dette skjenkekaret; som tankar ,tånkar,dånkar og benevnelsen dankar som han fann i<br />
"det Trondhjemske" som han skriv. På en øldankar datert 1833 fra Sokodalen, som nå er på<br />
Sverresborg står det "..denne ancker,.." som viser at dette er den gamle trønderske nemningsformen.<br />
Ó«·µµ¸»´°¿ · Ó»´¼¿´ô λ²²»¾« ±¹ Ó·¼¬®» Ù¿«´¼¿´<br />
Kulturprisvinner i Meldal, Ronny Kjøsen, blir<br />
sentral når Musikkhjelpa for de tre kommunene nå<br />
kommer i gang. Ronny kommer fra Hølonda, og<br />
er lokal ressurs som har de kvaliÞkasjoner en slik<br />
stilling krever. Han er musiker, komponist og<br />
arrangør, solist og orkesterleder, dirigent og<br />
kreativ ideutvikler. I tillegg har han svært god<br />
oversikt over tradisjonsmusikk i hele regionen, og<br />
kunnskap og erfaring fra sang- og musikkliv i alle<br />
tre prosjektkommunene. Han har blant annet<br />
jobbet med Budal Songlag, laget bestillingsverk for<br />
Rennebumartan og bidratt med en rekke prosjekter<br />
på Løkken, forteller initiativtaker Jens Storli fra<br />
Budal.<br />
Prøveprosjekt<br />
Musikkhjelpa er et 3-årig prøveprosjekt i<br />
perioden <strong>2005</strong>-2007, og den skal primært arbeide<br />
med etablerte sang- og musikkinteresser i Meldal,<br />
Rennebu og Midtre Gauldal. Engasjementet skal<br />
rette seg mot enkeltpersoner, grupper, kor og<br />
korps. Det utelukkes ikke at stillingen også kan<br />
dekke ßere områder der sang og musikk er sentralt,<br />
som f. eks. teater og revy. Det bør legges særlig<br />
vekt på å bruke regionens rike kilder innen<br />
folkemusikk og annet tradisjonsmateriale, og gjøre<br />
dette tilgjengelig og tilpasset dagens brukere.<br />
Modell for dette prosjektet har vært et tilsvarende<br />
prosjekt i Nord-Østerdal.<br />
Prosjekt våren <strong>2005</strong><br />
I løpet av kommende vår er det lagt opp til Þre<br />
forskjellige prosjekt. I Midtre Gauldal blir det et<br />
samarbeid mellom Budal Songlag, Søndre<br />
Trondhjems Spelmannslag og folkemusikkgruppa<br />
RIM under tittelen «På Enlids vis». IMeldal blir<br />
det to prosjekt, der det ene er at samarbeid mellom<br />
Løkken Musikkorps og Ronny Kjøsen -<br />
«Vårløsing». Det andre er et samarbeid mellom<br />
Meldal Songlag, Over stok og steen og tre blåsere<br />
fra Løkken musikkkorps med tittelen «Visst skal<br />
våren komme». I Rennebu er prosjektet knyttet opp<br />
mot martnan, der kjente aktører fra Rennebu skal<br />
lage en jubileumsforestilling under tittelen<br />
"Musikalsk brukskunst".<br />
Samarbeidsprosjekt<br />
Musikkhjelpa er et samarbeidsprosjekt mellom<br />
mange aktører i de tre kommunene, der Blilyst går<br />
inn med nærmere 50% av Þnansieringen.<br />
Tekst: DagÞnn Vold<br />
Õ«´¬ ðïóîððë
Framtidskveld i Midtre Gauldal<br />
I forbindelse med revidering av kommu<strong>ned</strong>elplan idrett, friluftsliv, fysisk aktivitet (i Midtre Gauldal) -<br />
blir det arrangeret en "Framtidskveld" 14. mars kl 18.30-22 på Gaula natursenter, hvor alle idrettslag,<br />
andre lag, foreninger, ungdomsgupper, skoler blir invitert til å komme med ønsker og gode forslag til hva<br />
en ny plan bør inneholde - med større fokus på friluftsliv og hele folket i fysisk aktivitet.<br />
Arrangør er kulturavdelinga, idrettens studieforbund og idrettskretsen.<br />
Singsås<br />
damekor og<br />
Haltdalen<br />
mannskor står<br />
overfor en stor<br />
utfordring når<br />
de om kort tid<br />
skal fremføre<br />
utdrag fra<br />
Spellemann<br />
på taket.<br />
þÍ°»´´»³»²²þ<br />
º®¿ Í·²¹”<br />
"Spællmainn<br />
på taka" er navnet<br />
på stykket som<br />
har premiere<br />
12.mars. Det blir<br />
en litt annerledes<br />
vri på det<br />
anerkjente stykket<br />
denne gang.<br />
Singsåsbyggen<br />
John Olav Raphaug er tildelt rollen som Tevje,<br />
bonden som skal gifte bort sine fem døtre. Stykket<br />
går på dialekt, <strong>no</strong>e hovedrolleinnehaveren er en<br />
medvirkende årsak til.<br />
"Spællmainn på taka" er bygd rundt John Olav<br />
Raphaugs prektige stemme, og spilles på klingende<br />
Singsås og haltdalsdialekt.<br />
-Dette er en korversjon av Spellemann på taket,<br />
og ikke et skuespill. Det faller seg naturlig for oss å<br />
fremføre stykket gjen<strong>no</strong>m sang og musikk, sier<br />
leder i Singsås damekor, Kari Reiten. Hun er en av<br />
mange som forbereder seg til en av de største<br />
satsingene i øvre Gauldal på lang tid. "Spællmainn<br />
på taka" skal fremføres tre ganger, alle i Haltdalen<br />
samfunnshus. En rekke fagfolk er trekt inn i<br />
forestillingen.<br />
Knut Stiklestad (regi) og Tore Reppe leder<br />
øvingene. Sistnevnte er dirigent i Haltdalen<br />
mannskor og verdensmester på munnspill. Reppe,<br />
som har erfaring med stykket gjen<strong>no</strong>m Melhus<br />
songlag, tar seg av den musikalske biten.<br />
Det er de to som skal gjøre Svanhild Sagen, Silje<br />
Bogen og Silje Urdshals, Kjersti Gjemble og Ida<br />
Gildseth scenevant frem mot premieren. Kvintetten<br />
spiller døtrene som skal være mer eller mindre<br />
gifteklare. Eldstedatteren Tzeitel (22), spilt av<br />
Svanhild Sagen, blir fortvilet når hun får høre at<br />
hun skal gifte seg med landsbyens slakter, Lazar<br />
Wolf (60), som spilles av Sturla Bogen.<br />
-Da kommer hun i hvert fall ikke til å sulte,<br />
mener Tevje (Raphaug). Handlingen foregår i<br />
tsartidens Russland, der folket forsøker å bevare<br />
livsgnisten tross sult og fattigdom. Den jødiske<br />
bonden Tevje er stykkets klare hovedperson. Kona<br />
Golde spilles av Kjellrun Forseth. Oppsetningen<br />
bygger på humor og glede, og det er nettopp<br />
Õ«´¬ ðïóîððë îï<br />
ÊÚ ·¼» îï O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
Familie: John Olav Raphaug og Kjellrun Forseth<br />
spiller foreldrene i stykket "Spællmainn på taka",<br />
Kjersti Gjemble (f.v), Ida Gildseth, Silje Bogen,<br />
Silje Urdshals og Svanhild Sagen er de fem døtrene<br />
som skal giftes bort.<br />
livsgleden som gjør at de overlever fattigdommen<br />
og undertrykkelsen fra tsarregimet.<br />
"Spællmainn på taka" er en stor satsing. Singsås<br />
damekor og Haltdalen mannskor samarbeidet om<br />
kirkespillet "Lukas" for fem år siden, med stort hell.<br />
-Vi kk lyst til å gjøre <strong>no</strong>e sammen igjen. I Tore<br />
Reppe og Gerd Marit Stokke har vi to meget gode<br />
dirigenter. De trekker oss stadig mot nye<br />
utfordringer. Jeg håper og tror at vi skal komme<br />
<strong>ned</strong> fra "taka" med æren i behold denne gangen<br />
også, sier Johan<br />
Sølberg i Haltdalen<br />
mannskor. Over<br />
halvparten av<br />
representantene i<br />
Haltdalen mannskor<br />
kommer fra<br />
Singsås. 50 aktører<br />
medvirker i stykket<br />
"Spællmainn på<br />
taka".<br />
"Om eg var en<br />
rik mann",<br />
synger<br />
hovedrolleinnehaver<br />
John Olav Raphaug,<br />
alias Tevje.<br />
Tekst/foto:<br />
Bjørn Ivar Haugen<br />
Õ±³³«²»²»<br />
µ«´¬«®¾«¼»¬¬<br />
Vi er inne i et nytt<br />
budsjettår, og<br />
dermed nye<br />
muligheter.<br />
Kommunene<br />
har satt<br />
av penger<br />
til det de vil<br />
skal være<br />
satsingsområdene<br />
for <strong>2005</strong>. Det<br />
er ikke enkelt å<br />
sammenligne tall, og det<br />
er fort gjort å "gå i baret". Det er<br />
likevel interessant å gjøre <strong>no</strong>en<br />
sammenligninger mellom våre re<br />
kommuner når det gjelder satsing på<br />
kultur - og her menes det det utvidede<br />
kulturbegrepet.<br />
Meldal: kulturbudsjett på 2,9 millioner av totalt<br />
193,1 millioner, <strong>no</strong>e som utgjør 1,5% av det totale<br />
budsjettet.<br />
Midler til fordeling 529.000, det vil si kr 134,85<br />
pr innbygger.<br />
Oppdal: 4,34 millioner av totalt 281,6 millioner,<br />
<strong>no</strong>e som utgjør 1,54% av det totale budsjettet.<br />
Midler til fordeling 700.000, det vil si kr 108,16<br />
pr. innbygger.<br />
Rennebu: 3 millioner av totalt 128,6 millioner<br />
driftsutgifter. Noe som utgjør 2,33%.<br />
Midler til fordeling 135.000. det vil si kr 50,67 pr.<br />
innbygger.<br />
Midtre Gauldal: 2,03 millioner av totalt 175,6<br />
millioner, <strong>no</strong>e som utgjør 1,16 % av det totale<br />
budsjettet.<br />
Midler til fordeling er kr 0, det vil da si kr 0 pr.<br />
person. Det sies at kr 0 er midlertidig, og skal tas<br />
inn igjen etter salg av B-aksjer i TrønderEnergi. I<br />
2003 var beløpet kr 200.000.<br />
Stillinger<br />
Når det gjelder stillinger innenfor<br />
kultursektoren er det vanskelig å sammenligne, da<br />
kommunene har organisert seg på forskjellige<br />
måter. Det som kan sies er at selve<br />
kulturadministrasjonene er i forandring, enten som<br />
resultat av kommunenes øko<strong>no</strong>mi eller satsing på<br />
kulturen.<br />
Rennebu og Meldal kommer dårligst ut, der<br />
Rennebu skal redusere stillingen til enhetsleder<br />
innen kultur <strong>ned</strong> til 50% stilling. I Meldal kan det<br />
kanskje gå ennå dårligere, der det er lyst ut stilling<br />
som kulturkonsulent i fullstilling engasjement frem<br />
til 1. september. Hva som skjer deretter er usikkert,<br />
da de skal ha en totalgjen<strong>no</strong>mgang av øko<strong>no</strong>mien.<br />
I Oppdal og Midtre Gauldal har de henholdsvis<br />
kulturleder og kultursektretær i hel stilling. For all<br />
del, kulturen kan bli godt ivaretatt i alle re<br />
kommunene, og det skjuler seg helt sikkert<br />
ressurser ellers som kommer kulturen til gode.<br />
Men, kanskje er det en liten pekepinn likevel ...<br />
Tekst: Dagnn Vold
Har du funnet drømmeboligen,<br />
bør du tenke på<br />
hvordan du skal<br />
unngå marerittet!<br />
Ó·¼¬ó²±®µ ¾·´±³»¬²·²¹<br />
éíçï λ²²»¾« ó ¬´º ìðì êê çïï<br />
ø¿³³» ¾§¹¹ ±³ Þ»®µ”µ ¾·´÷<br />
Õa° ±¹ ¿´¹ ¿ª ¾®«µ¬¾·´»®<br />
îî<br />
www.gjensidigeoppdal.rennebu.<strong>no</strong><br />
η³»´·¹» ¾·´»®<br />
ìóØÖËÔÍÌÎÛÕÕÛÎÛ<br />
±¹ ¿²¼®» ³±¼»´´»®<br />
Ú±®¾»®»¼<br />
½¿³°·²¹»±²¹»²ô<br />
ª±¹²»® °” ´¿¹»®<br />
ÊÚ ·¼» îî O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
Ü»·¹² æ б´¿®· Ò±®©¿§ ßÍ ó ͬ»·² ß®» Þ»®¹<br />
éîèè ͱµ²»¼¿´<br />
Ì´º éî ìí èð çð<br />
Ú¿¨ éî ìí èð çç<br />
Ê¿®»¾·´»®æ<br />
ìïì îð íêì ó çéë çð ðîë ó çëç ìí ðëê<br />
Ì·¼´·¹ ®«¬» Ì®±²¼¸»·³ ó Ñ°°¼¿´ ççë çí ìïï<br />
Ø¿²¼´¿º¬·²¹<br />
Tradisjonell handlafting<br />
- etter dine eller<br />
våre tegninger!<br />
Vi kombinerer også<br />
handlaft og bindingsverk.<br />
Vår spesialitet:<br />
- tilpasning<br />
etter dine ønsker!<br />
Velkommen til vår laftehall på Berkåk!<br />
îððë<br />
É·¼»¬®¿µ ÔÈ<br />
Þ»¬ · µ´¿»² ²;® ¼»¬ ¹»´¼»®<br />
¬§®·²¹ ±¹ ¬®»µµ»ª²»ÿ<br />
Õ®ò èë çððôó<br />
·²µ´ò ®»¹·¬®»®·²¹¿ª¹·º¬ ±¹ ³ª¿ò<br />
î ;® ¹¿®¿²¬·ò<br />
î §´ô ëðð ½½³ ª:µ»µ(´¬ ³±¬±®ô ³»¼ «¬»®¾¿®¬ ÍÝÍ<br />
«²¼»®¬»´´ò Þ®»¼» ½±³°±·¬ µ·ò Þ»´¬» ëð ¨ íçê ¨ îë ½³ò<br />
˲¼»®¬»´´ ³»¼ ª·°°»º±®´»²¹»®ò Ø(§ ±¹ ´¿ª¹·®ò 못®ô<br />
»´ò¬¿®¬ ±¹ ´»°»µ®±µ »® ¬¿²¼¿®¼ò<br />
Ѫ»®¿¿» ͬa®»² ßñÍ<br />
ߪ¼ò ͬ»·¹»¼¿´ Ó±¬±®<br />
Ì´º éî ìí ïî ðð ó Ó±¾ çðé êî ðèè<br />
©©©ò±ª»®¿¿»¬±®»²ò²±<br />
׳°±®¬(®æ б´¿®· Ò±®©¿§ ßÍ Ðò¾ò ìèìô ïèðï ßµ·³ ¬´ºò êç èï êè èè º¿¨ êç èï êè èç<br />
Õ«´¬ ðïóîððë
The Stuping Haukråks med ny revy<br />
The Stuping Haukråks er ei revygruppe som har sitt utspring fra Opdal Ungdomslag, og revygruppa ble stiftet i 1995. I<br />
forbindelse med at idrettslaget Snøhetta fylte 75 år i 1995, ble OUL spurt om å underholde på fest i Berghallen. Styret i OUL sa<br />
ja til dette, og dermed var grunnsteinen til The Stuping Haukråks lagt.<br />
The Stuping Haukråks har i ßere år hatt stor suksess med den årlige Haukråksrevyen i hjembygda.<br />
Oppsetninger av årets revy starter med premiere fredag 15. april kl 20.00. Videre følger oppsettinger lørdag 16. april ,<br />
søndag 17. april, fredag 22. april og lørdag 23. april - alle dager med to forestillinger kl 18.00 og kl 21.00.<br />
Yß²¬» · ”¿X<br />
Noen av Astrid Krog<br />
Halses tekster er utgitt<br />
på CD med Hanne<br />
Rindal Ree og Marit<br />
Johanne Nielsen som<br />
sangsolister. Tittelen på<br />
CD-en er «Ante i åsa»,<br />
og det er Laila<br />
Fagerhaug Grut som har<br />
laget melodier til<br />
diktene og Ronny<br />
Kjøsen som står for<br />
arrangementene.<br />
Hanne og Marit Johanne<br />
Þkk selv være med å velge ut<br />
sangene som skulle på CD-en.<br />
Tekstene er på gammel Åbygg,<br />
så det er mange gamle<br />
og vanskelige ord, forteller de<br />
to jentene til <strong>KULT</strong>. De er<br />
mest vant til å synge på<br />
engelsk, så derfor var det litt<br />
uvant å synge på <strong>no</strong>rsk - og<br />
spesielt dialekt. Men det var kjemepartig, og vi<br />
angrer absolutt ikke på at vi ble med på denne CDen.<br />
Laila Fagerhaug Grut laget melodiene til<br />
diktene på slutten av 80-tallet, og sangene har vært<br />
brukt en del i barnehagene i Meldal. Laila synes<br />
CD-en ble bra - teksta kommer Þnt frem, og den<br />
høres godt i forhold til musikken.<br />
Lyst på mere<br />
Hanne og Marit Johanne har sunget sammen<br />
siden de var 5-6 år, og har begge lyst på å utvikle<br />
seg mer innen sang. De skriver begge egne tekster<br />
der de lager melodier selv. De synes det går greit å<br />
skrive - det kommer liksom av seg selv.<br />
De har begge deltatt i Ungdommens<br />
Kulturmønstring, og på årets mønstring var det<br />
helt naturlig å synge tre sanger fra denne CD-en.<br />
Ikke uventet gikk de også videre til<br />
Fylkesmønstringa som skal arrangeres på Hitra.<br />
CD-en selges ved OTI-senteret på Orkanger og<br />
ved de ßeste butikkene i Meldal.<br />
Tekst/foto: DagÞnn Vold<br />
Õ«´¬ ðïóîððë îí<br />
ÊÚ ·¼» îí O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
Maten i Medala<br />
- av Astrid Krog Halse<br />
I Medala va´ det itt nå mangel på mat.<br />
Dem salta og la <strong>ned</strong> ti tyn<strong>no</strong> og fat.<br />
På bura hekk låra tå naut og tå sau<br />
og pølso og ßesk ti stampa og trau.<br />
I eldhusa båkkå dem lemso og brød,<br />
bar det åt bura og la det ti stø´.<br />
Når konnet va´ trøska så mol dem det sjøl.<br />
Støggstore kisto vart stappfull tå mjøl.<br />
Nåkkå tå konna vart melta te malt.<br />
I badstu og eldhus dem ståkå med alt.<br />
Øl laut det vårrå te gjestbaud og lag<br />
mykjy laut gjørast kvar einaste dag.<br />
Og juldagen stod soddgryta breddande full<br />
tå balla og kløbba og kjøttpøls og rull.<br />
Snart kinna dem smør og så ysta dem ost<br />
så stappa dem graut te den daglege kost.<br />
Grauten som snart ingen mer akta på-<br />
Han vart vel for kvardagsleg bustin og grå.<br />
Men itt´ va´n svoltin den dagen han grod ut,<br />
han som fekk strøp ti seg grauten på Grut.<br />
Diktet er fra heftet «Storofsin» av Astrid Krog<br />
Halse. Steinar O. Olsen ved Meldal trykkeri utga i<br />
2000 diktsamlingen «Målet hennar mor», hvor alle<br />
Astrid Krog Halses dikt ble samlet i et bind.<br />
Diktsamlingen er å få kjøpt hos Meldal Trykkeri.<br />
ïð ”® ·<br />
¿²¹»² ¬»²»¬»<br />
Hauka Dekorum har holdt det gående i 10 år, og<br />
Lena Sæther forteller at det passet bra å ha en litt<br />
større satsing som Bør Børson-cabareten.<br />
Gjen<strong>no</strong>m denne forestillingen ønsket vi å<br />
utfordre medlemmene til å bli ßinkere til å<br />
formidle fra scenen gjen<strong>no</strong>m å kombinere sang og<br />
skuespillerkunst. Koret har hatt det kjempeartig<br />
underveis, og de gledet seg voldsomt til<br />
forestillingene én i Rennebuhalle<strong>no</strong>g én i<br />
Soknahallen.<br />
Damekoret Hauka Dekorum har satset hardt på<br />
denne forestillingen, og de har leid inn Eli Sørensen<br />
fra Selbu som koreograf. Manuset til forestillingen<br />
er satt sammen og tilpasset koret av Anne Svegård.<br />
Hovedrollen ble spillt av eneste hane i kurven<br />
Hans Sigmund Skain til daglig syngende i Hauka<br />
mannskor.<br />
Samme dirigent<br />
Koret har i alle år hatt samme dirigent - Hege<br />
Merete Haugerud Gorset. Det tyder på god<br />
stabilitet i koret. Medlemmene i koret har derimot<br />
skiftet litt, og i dag består koret av 23 damer som<br />
kommer fra Melhus i <strong>no</strong>rd til Kvikne i sør. Rundt<br />
halvparten bor i Hauka, men blant de utenfra er<br />
det ßere utßytta haukbygger.<br />
Vi var nysgjerrig for på hva som er så spesielt<br />
med Hauka Dekorum, og Þkk raskt svaret «vi er<br />
Þne, og så er vi ßink til å synge!» Kormedlemmene<br />
trives tydeligvis sammen, og de kan fortelle om et<br />
godt miljø. Vi har det alltid artig, og så er det en<br />
egen humor, forteller Lena Sæther.<br />
Eget opplegg hvert år<br />
Hauka Dekorum bruker å ha en spesiell<br />
oppsetning hvert år. I år ble det Bør Børson.<br />
Tidligere har det vært adventskonserter, og de har<br />
også hatt en oppsetning under tittelen «Nu er det<br />
tid at våge».<br />
Av andre aktiviteter i år nevner Lena at de skal<br />
delta på Vinterfestivalen på Røros første helga på<br />
mars. Ellers er det sangerstevne i Haltdalen som er<br />
sommerens høydepunkt. I 2006 får de en ekstra<br />
utfordring, for da skal de nemlig arrangere<br />
sangerstevnet for Øvre Gauldal selv. Men, det går<br />
<strong>no</strong>k bra, kjenner vi damene i Hauka Dekorum<br />
riktig ...
Ô·¬»² ´±µ¿´¾¿²µ<br />
³»¼ ¹±¼ »®ª·½» ±¹<br />
µ±²µ«®®¿²»¼§µ¬·¹» °®·»®<br />
îì<br />
ر ± ´·°°»® ¼« ” ¬¿¬» îòïòòò º±® ” µ±³³» ·<br />
µ±²¬¿µ¬ ³»¼ »² µ«²¼»®”¼¹·ª»®ò<br />
Í»´ª ±³ ª· »® ´·¬»² µ¿² ª· ¬·´¾§ ¿´´» °®±¼«µ¬»® ±¹<br />
¬»²»¬»® ±³ ¬±®¾¿²µ»²» ¬·´¾§®ò<br />
Ê·´ ¼« ª·¬» ³»® ±³ ª”®» °®±¼«µ¬»® ±¹ ¾»¬·²¹»´»®<br />
” ¬¿ µ±²¬¿µ¬ °” ¬»´ºò éîìíððìð »´´»® ¹” ·²² °” ª”®<br />
¸»³³»·¼»ò©©©ò±µ²»¼¿´ó°¿®»¾¿²µò²±<br />
ا«²¼¿· ¸±´¼»® îððìó°®·»²»ÿ<br />
ا«²¼¿· Ì«½±² ìÉÜ › ²; ±¹; ³»¼ ¼·»»´³±¬±® ±¹ ¿«¬±³¿¬¹»¿®ÿ<br />
ìÉÜ · µ±³°¿µ¬ ÍËÊ󫬺(®»´» ³»¼ ¾´ò¿ò ê µ±´´·±²°«¬»®ô ÌÝÍ ¿²¬·°·²²ô ßÞÍó¾®»³»® ³»¼ ÛÞÜ ±¹ ª¿®³»ó<br />
¬®;¼»® «²¼»® ª·²¼«°«»®²»ò Ê»´¹ ³»´´±³ ¬± ¾»²·²ó ±¹ 7² ¼·»»´³±¬±®ò îôð ÜÑØÝ ¾»²·²æ ÙÔ µ® íïçôçëðôóô<br />
ÙÔÍ µ® íîçòçëðôóô îôé Êê ÜÑØÝ ¾»²·² ¿«¬ò µ® ìììòçëðôóô îôð ÝÎÜ· ³¿²«»´´æ ÙÔ µ® ííìòçëðôóô ÙÔÍ µ® íììòçëðôóô<br />
îôð ÝÎÜ· ¿«¬òæ ÙÔÍ µ® íëêòçëðôóô ÙÔÍ øµ·²²·²¬ò÷ µ® íêèòçëðôóò<br />
ØÇËÒÜß×ò ÞÛÊ×ÍÛÌ Ð[ ßÌ ÕÊßÔ×ÌÛÌ ×ÕÕÛ Ó[ ÊZÎÛ ÜÇÎÌÿ<br />
öÊ»·´ò °®· ´»ª»®¬ Ü®¿³³»²ò Ú®¿µ¬ ±¹ ´»ªò ±³µò º®¿ µ® ìòçððôó øÜ®¿³³»²÷ô ¿³¬ ;®¿ª¹·º¬ µ±³³»® · ¬·´´»¹¹ò Ü®·ª¬±ºº±®¾®«µ · ´·¬»® °®ò ïðð µ³ñÝÑî󫬴·°° · ¹ñµ³ ª»¼ ¾´¿²¼»¬<br />
µ(®·²¹æ Ì«½±²æ éôïñïèéò Ù¿®¿²¬·æ Ú±® ¼®±»® ±¹ ´»·»¾·´»® ¹»´¼»® »¹»² ¹¿®¿²¬·ò Û¬¬»® º±®¾®«µ»®µ(°´±ª»² »® ´»²¹¬»º®·¬»² º±® ®»µ´¿³¿±² ·²²¬·´ º»³ ;®ò Ê· ¬¿® º±®¾»¸±´¼ ±³<br />
»ª¬ò ¬®§µµº»·´ ±¹ °®·»²¼®·²¹»®ò<br />
ÊÚ ·¼» îì O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
ͱµ²»¼¿´ ײ²µa°´¿¹ Þß<br />
P ¾«¬·µµ»² º±® ¿´´»<br />
Ú±®¾»®»¼ »±²¹»²ÿ<br />
Þ»¬·´´ ¹a¼»´ ±¹<br />
»²·´»®·²¹³·¼´»®<br />
°” ³»¼´»³¬·´¾«¼ ²”ÿ<br />
Ú” ¼»¬ ¬·´ ¹¿®¼ · ¹±¼ ¬·¼<br />
ºa® ¼« ¬®»²¹»® ¼»¬ò<br />
Ê· ¬·´¾§® ±¹” ®«²¼¾¿´´º±´·»ÿ<br />
éîèè ͱµ²»¼¿´ ó Ì´º éî ìí êð éð ó Ú¿¨ éî ìí êð éï<br />
ا«²¼¿· Ì«½±²<br />
ìÉÜ º®¿<br />
µ® íïçòçëðôó ö<br />
©©©ò¸§«²¼¿·ò²±<br />
ا«²¼¿· Í¿²¬¿ Ú» ìÉÜ<br />
º®¿ µ® íéïòçëðôóÿ ö<br />
Þ;¼» ®±¾«¬ ±¹ µ±³º±®¬¿¾»´ ¬(ºº·²¹ ³»¼<br />
µ´·³¿¿²´»¹¹ô ì µ±´´·±²°«¬»®ô °»®³¿²»²¬<br />
º·®»¸«´¬®»µµô ßÞÍó¾®»³»® ³»¼ ÛÞÜò<br />
Ê»´¹ ³»´´±³ ¬± ¼·»»´ó ±¹ 7² ¾»²·²³±¬±®ò<br />
ا«²¼¿· Ì»®®¿½¿² ìÉÜ<br />
ª¿®»¾·´ º®¿ íîçòçëðôóÿ ö<br />
Û² »´»¹¿²¬ ¿®¾»·¼¸»¬ ³»¼ ¾´ò¿ò ª¿®·¿¾»´<br />
ìÉÜ ±¹ ´¿ª¹·®ô ²±µ ¿ª ®±³ ¬·´ ; µ«²²»<br />
®»¹·¬®»®» °; ¹®(²²» µ·´¬»®ô ¿³¬ ³±¬±ó<br />
®»® ³»¼ »µ¬®»³¬ »·¹¼®¿¹ÿ<br />
¬´º éî ìç ëð ðð<br />
éííì ͬ±®”<br />
©©©ò§®¬¿¼»²¹¾·´ò²±<br />
Õ«´¬ ðïóîððë
Friluftslivets år <strong>2005</strong><br />
I Friluftslivets År <strong>2005</strong> skal bredt samarbeid gi barn og ungdom mer lyst til å drive friluftsliv. -<br />
Målsettingen er å få til en folkelig mobilisering for friluftslivet, og å synliggjøre friluftslivets mangfold og<br />
samfunnsmessige betydning, forteller prosjektleder Per Martin Fosmark. Synliggjøringen vil omfatte en<br />
markedsføringskampanje og et utvalg av større hovedtiltak som styres av prosjektet sentralt.<br />
Mobiliseringen er imidlertid det viktigste. Selve ryggraden i Friluftslivets År blir de tusenvis av<br />
aktivitetstiltak i regi av organisasjoner i kommuner og fylker. Hvert barn og hver ungdom skal oppleve at<br />
det er friluftslivstilbud der de bor, understrekes det av prosjektledelsen for Friluftslivets år.<br />
Hold deg orientert på nettsiden http://www.friluftslivetsar.<strong>no</strong><br />
ÕËÔÌ«®<br />
ó°±²±®»²<br />
Norsk Kylling på Støren bidrar hvert år<br />
med rundt 200.000 kroner til sponsing<br />
innenfor det utvidede kulturbegrepet.<br />
Det er ingen egenverdi med sponsing,<br />
men vi gjør det for å bidra til at ungdom<br />
skal få så positiv utvikling som mulig,<br />
sier Agnar Østhus - daglig leder ved<br />
Norsk Kylling.<br />
Målgruppen for sponsingen til Norsk Kylling er<br />
barn og ungdom. Jeg har selv sett betydningen<br />
av å ha positive aktiviteter som musikk, teater og<br />
idrett. Dette er holdningsskapende aktiviteter som<br />
det er viktig å støtte opp om. Så er det viktig at<br />
barna og ungdommen får positive opplevelser med<br />
det å bo ute i distriktet. Det er egentlig mere<br />
positivt å Þnne på her enn i byen. Jeg har bodd mye<br />
i by, men lengtet alltid etter å komme ut i distriktet<br />
og ut i naturen, forteller Agnar.<br />
«Startpakke»<br />
Agnar presiserer at det er viktig for barn og<br />
ungdom å Þnne ut hva som er best for en selv. Det<br />
bør ikke være ukeblad og kjendiser som<br />
bestemmer. Det er viktig at de tør å være seg<br />
selv. Derfor er det viktig å gi de unge en<br />
«startpakke» med aktiviteter der de lærer å kjenne<br />
begrensninger og hvor det butter i mot. På<br />
landsbygda har de også ßere muligheter. Jeg synes<br />
derfor det er meget viktig å være med å bidra,<br />
forteller en brennende engasjert Agnar. Han<br />
engasjerer seg ikke i voksenarrangement, men han<br />
ønsker å stimulere foreldrene som står på for sine<br />
og andres unger.<br />
Men, samtidig vil Agnar også understreke at<br />
det er viktig at ungdommen er med på å bidra selv<br />
- å lære å ta ansvar.<br />
Kulturhus<br />
Det samme utgangspunktet hadde han da han<br />
på vegne av Norsk Kylling ga midler til Midtre<br />
Gauldal kommune for å få utredet kulturhus på<br />
Støren. Et kulturhus skal være et samlingspunkt<br />
i kommunen, og huset bør være et ßerbrukshus<br />
som også stimulerer til småaktiviteter.<br />
Underskogen må gjødsles.<br />
Glad i musikk og dans<br />
Når Agnar får spørsmål om hvilket forhold han<br />
selv har til kultur, blir han rolig en liten stund.<br />
Õ«´¬ ðïóîððë îë<br />
ÊÚ ·¼» îë O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
Ò±®µ Õ§´´·²¹<br />
Agnar Østhus (t.h.) og Frank Harstad smaker på en ny type kyllingpølse utviklet ved Norsk Kylling.<br />
Kulturperson... jeg er <strong>no</strong>k ikke det på den<br />
mest tradisjonelle måten. Jeg er veldig glad i<br />
musikk, godt teater og litteratur. Spesielt er jeg<br />
glad i jazz og dans. Jeg har vært glad i dans siden<br />
jeg var guttungen. Så er det viktig med humor -<br />
god humor med understatement.<br />
Selv om Agnar er Sok<strong>ned</strong>aling, gikk han<br />
barneskoene på Sunndalsøra, der han deltok i revy<br />
og var redaktør for skoleavis.<br />
Gårdbruker<br />
Da Agnar ßyttet tilbake til slektsgården i<br />
Sok<strong>ned</strong>al, begynte han med sau. Men som han sjøl<br />
sier - han må ha utfordringer, så han slapp sauene<br />
ut og bygde om fjøset til kyllinghus. Dermed var<br />
det gjort.<br />
Han leverte i starten kyllingene til Prior, men<br />
da det var satt en konsesjonsgrense for antall<br />
kylling begynte han i stedet selv å slakte i 1990.<br />
Siden har det vært å stå på til alle døgnets tider.<br />
þÉÛÍÌ Í×ÜÛ ÍÌÑÎÇþ ó »² ®»¹·±²¿´ «²¹¼±³³«·µ¿´<br />
Kommunene Surnadal, Rindal, Meldal og Rennebu har gått sammen om å sette opp<br />
en av verdens mest kjente musicaler "West side story" i Surnadal kulturhus og i<br />
Rennebuhallen!<br />
Rundt 60 ungdommer, musikere og hjelpemannskap fra de Þre kommunene er involvert i<br />
oppsetningen, som er en unik kjempesatsning for kultursamarbeid på tvers av kommunegrensene. Det er<br />
en utrolig sammensatt og energisk gjeng, og det har utviklet seg et meget spesielt vennskap mellom<br />
aktørene. Det er kommunene, samt fylkeskommunene, Blilyst, Rup samt diverse sponsorer.<br />
Bli med på en reise i dramatikk, tårer, latter, kjærlighet og håp - framført i tekst, sang og dans av en<br />
gjeng dyktige og ambisiøse gutter og jenter. "West Side Story" vises i Rennebuhallen fredag 11. mars<br />
kl.19.00.<br />
Forhåndssalg på Servicetorget i Rennebu fra 18. februar, tlf. 72 42 81 00<br />
Den 4. mars er det 14 år siden han slaktet den<br />
første kyllingen, og det har vært en rivende<br />
utvikling siden starten. I dag aktiviserer Norsk<br />
Kylling godt over 100 personer, og det ble levert<br />
nesten 7 tusen tonn kylling og kalkun i fjor. Han<br />
har samarbeid med 60 kyllingprodusenter og 10-12<br />
kalkunprodusenter.<br />
Kylling er populær mat på grunn av det<br />
magre kjøttet, og fjørfe vil derfor vokse vesentlig i<br />
tiden fremover. Vi regner med å levere over 10<br />
tusen tonn i løpet av dette året, og målet er å oppnå<br />
en omsetning på nærmere 400 milioner kroner,<br />
forteller Agnar. Kyllingen og kalkunen som<br />
produseres ved bedriften leveres for det meste til<br />
REMA, industri og til storhusholdninger.<br />
Tekst/foto: DagÞnn Vold
ÒÑÎÙÛÍ ÍÌqÎÍÌÛ<br />
ÞÇÙÙÛÊßÎÛÕÖÛÜÛ<br />
îê<br />
Ê· «¬ºa®»® ¿´´» ¬§°»® ®a®´»¹¹»®¿®¾»·¼<br />
Ò§¾§¹¹ ó Ó±¼»®²·»®·²¹ ó Í»®ª·½»±¾¾»®<br />
̱¸·¾¿ ª¿®³»°«³°»<br />
̧°» ÎßÍ ïí<br />
Ú»®¼·¹<br />
³±²¬»®¬<br />
µ® ïçòççðôó<br />
ÊÚ ·¼» îê O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
Ø¿® ¼« ®”¼<br />
¬·´ ” · ²»·á<br />
Îa®´»¹¹»® Ó»´¼¿´æ Ñ´» Þ´±µµ»µ¿® ó ççë íê ëèï<br />
Îa®´»¹¹»® Ôaµµ»²æ Ù»·® ß®²» Þ®»ª·µ ó çðð ëï çðí<br />
éííî Ôaµµ»² Ê»®µ ó ¬´ºò éî ìç êé èê<br />
Lag din egen pensjonsavtale<br />
- så unngår du øko<strong>no</strong>misk usikkerhet den dagen du går av<br />
med pensjon<br />
Pensjonssparing kan gjøres enkelt, det kan gjøres vanskelig.<br />
Kontakt oss for en spareprat!<br />
ßÔÌ<br />
П ÛÌ ÍÌÛÜÿ<br />
ÌÎÛÔßÍÌ ó ÞÇÙÙÛÊßÎÛÎ<br />
ÞÇÙÙÓßÕÕÛÎ<br />
Þ»± Þ§¹¹ª¿®» Þ»®µ”µ<br />
λ²²»¾«ò Ì´ºæ éî ìî ëì ìð<br />
Ú¿¨æéî ìî êì êð<br />
Ó¿·´æ ¾»®µ¿µà¾³ó¾»±ò²±<br />
Þ»± Þ§¹¹ª¿®» Ñ°°¼¿´<br />
Ñ°°¼¿´ò Ì´ºæ éî ìð ðî îð<br />
Ú¿¨æ éî ìð ðî îï<br />
Ó¿·´æ ±°°¼¿´à¾³ó¾»±ò²±<br />
ͬa®»² Ì®»´¿¬<br />
ͬa®»²ò Ì´ºæ éî ìí ðð ðð<br />
Ú¿¨æ éî ìí ðð ïð<br />
Ó¿·´æ B®³¿°±¬à¾³ó¬±®»²ò²±<br />
Ø¿® ¼« ´§¬ ¬·´ ” Bµ» ´¿µ · Ñ®µ´¿á<br />
» ·²¬»®²»¬¬<br />
©©©ò±®µ´¿¹«·¼»²ò²±<br />
Ú·µ»µ±®¬ô ±ª»®²¿¬¬·²¹ô ¹«·¼·²¹ ³³<br />
BJØRKAN REGNSKAP AS<br />
AUTORISERT REGNSKAPSFØRERSELSKAP ARS<br />
REGNSKAP - LØNN - FAKTURERING<br />
EIENDOMSOVERDRAGELSER<br />
BISTAND VED STIFTELSE AV SELSKAPER<br />
7298 Budalen - Tlf 72 43 65 60 Fax 72 43 65 66<br />
Mobil 95 79 75 91 / 97 53 52 77<br />
E-post bjoerkan@online.<strong>no</strong><br />
Ø»®¬»´·¹ ª»´µ±³³»² ¬·´<br />
λ²²»¾«³¿®¬²¿² °” ²»¬¬<br />
Ó¿®¬²¿°®·ª·²²»® îððì<br />
ײ¹«² Ü¿¸´·²<br />
Ø»® µ¿² ¼« ¾´¿ò æ<br />
ó ¸±´¼» ¼»¹ ±°°¼¿¬»®¬ ±³æ ³¿®¬²¿²§¸»¬»® ±¹<br />
”®»¬ «¾·´»«³¬»³¿<br />
ó » ¾·´¼»® ¿ª ¿´´» ¾±¼»® ±¹ º” ·²º±®³¿±² ±³ ¿´´»<br />
«¬¬·´´»®» · îððì<br />
ó » ¾·´¼»® · ª”®¬ ¬±®» º±¬±¿®µ·ª<br />
ó ´»» ¸·¬±®·»² ±³ λ²²»¾«³¿®¬²¿²<br />
ó µ±³³» ³»¼ ¹±¼» ¬·° P ±¹ ¾´· ³»¼ · ¬®»µ²·²¹»² ¿ª<br />
¹®¿¬·¾·´´»¬¬»® ¬·´ ”®»¬ ³¿®¬²¿<br />
©©©ò®»²²»¾«³¿®¬²¿²ò²±<br />
Õ«´¬ ðïóîððë
Barneforestilling med Lundarljom<br />
Sangkoret Lundarljom på Lundamo setter denne våren opp ei barneforestilling, kall det gjerne en<br />
musical. Forestillinga handler om planlegginga av et bankrøveri på Lundamo. Underveis møter vi mange<br />
kjente Þgurer fra barnelitteratur og barne TV over ßere år, bl.a. Sabeltann, Karius og Baktus, tante SoÞe,<br />
Olsenbanden og mange ßer. Et nystartet barnekor blir også med bl.a. i rollen som Smurfene.<br />
Forestillingen vises på:<br />
Lundamo samfunnshus lørdag 12. mars kl. 17.00<br />
Berkåk samfunnshus søndag 13. mars kl. 18.00<br />
Melhus rådhus lørdag 9. april kl. 17.00<br />
λ¼¿µ¬a® Ìa®®·<br />
Nå er Tørris Aa. Rasmussen 14 år, men allerede som 11 åring<br />
debuterte han som redaktør for avisa med det ambisiøse navn<br />
"Midtbygda Times". Sammen med tre kamerater i avisstaben<br />
ga de ut det første nummer 19. desember 2001. Nå i <strong>2005</strong><br />
består redaksjonen av redaktør Tørris, re journalister og tre<br />
illustratører alle med "lønn" etter prestasjoner.<br />
Startet med underskudd<br />
På grunn av en misforståelse i kommunen, gikk<br />
den første avisa i underskudd. Kostprisen ble kr. 26<br />
pr. nummer og løssalgsprisen kr. 15. Det var også<br />
smått med an<strong>no</strong>nser i det første nummeret,<br />
forteller Tørris. Det ble bedre sving på innhenting<br />
av an<strong>no</strong>nser fra <strong>nr</strong>. to. Da var redaksjonsstaben økt<br />
til seks personer, og alle gikk ut for å skaffe<br />
an<strong>no</strong>nsører til avisa.<br />
Andre utgivelse av Midtbygda Times kom i<br />
februar 2002 som eneste nummer dette året. Det<br />
løsnet først i 2003- 04 med tre nummer hvert år, og<br />
målet for inneværende år er Þre utgivelser.<br />
Status <strong>2005</strong><br />
Nå i <strong>2005</strong> har vi øket løssalgsprisen til kr. 20 pr<br />
stk og har dessuten mange faste an<strong>no</strong>nsører. Vi har<br />
et opplagstall på hundre aviser som vi selger over<br />
hele Oppdal. Midtbygda Times har i tillegg mange<br />
faste abonnenter utenfor landets grenser. En avis<br />
med internasjonalt navn må ha<br />
internasjonale lesere, smiler<br />
Tørris.<br />
Det er lettere å selge an<strong>no</strong>nser<br />
nå når vi kan tilby fast plass i ßere<br />
nummer om gangen. Vi beregner<br />
å gå i overskudd, selv om 100 stk.<br />
a 16 sider koster oss 1200 kroner<br />
pr. utgivelse. Mye av avisarbeidet<br />
går på dugnad, men vi prøver å<br />
avlønne innsatsen med pris pr.<br />
side til journalister og pr. tegning<br />
til illustratører.<br />
Forbruk av kontorrekvisita,<br />
data, telefon og porto tærer også<br />
på overskuddet, slår redaktøren<br />
fast. Med seg i redaksjonen har<br />
Tørris journalistene Arnt Inge<br />
Aalbu, Brynjar Aa. Jakobsen,<br />
Olav A. Vollen og Idun Aa.<br />
Rasmussen, og som illustratører<br />
Åsmund Aalbu Rasmussen, Ola<br />
Fonn og Roy Anders Hesjedal<br />
Tilskudd<br />
Gjen<strong>no</strong>m Blilyst,<br />
Ungdomsfondet tiltakslyst, har<br />
Midtbygda Times fått kr. 25000 i<br />
tilskudd til innkjøp av en splitter<br />
ny "Mac" med programvare. Et uunnværlig<br />
hjelpemiddel for alle<br />
avisskapere. Dessuten kr. 15 000 i<br />
støtte til skikkelig digitalt kamera.<br />
Med disse hjelpemidlene kan vi<br />
gi avisa en ny proÞl, mener<br />
Tørris. Gå ut med mer<br />
oppsøkende journalistikk og egne<br />
bilder. Tidligere har det gått mer<br />
på innhenting av stoff fra andre<br />
aviser, bøker og internett. Dette<br />
har vi gitt en annen vinkling og<br />
egen vri ut fra vår aldersgruppe.<br />
Men vi har også hatt egne<br />
reportasjer. Vi har også gått inn<br />
for at avisa skal ha en lett og<br />
morosam stil.<br />
Õ«´¬ ðïóîððë îé<br />
ÊÚ ·¼» îé O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
Redaktør med nye<br />
mål<br />
Tørris gikk i år<br />
videre fra lokal til fylkesmønstring i UKM med<br />
bildecollage. Målet er å fortsette videre. Når det<br />
gjelder egen utdannelse satser Tørris på øko<strong>no</strong>mi,<br />
med journalistikk som ekstra utfordring<br />
Drømmen for Midtbygda Times er å bli større<br />
enn både Opdalingen og OPP, kanskje<br />
riksdekkende, sier han. Riksdekkene kan vi bli hvis<br />
planene om nettutgave av avisa blir virkelighet,<br />
legger han til.<br />
Et delmål er planene om skoleavis som<br />
elevbedrift for 10 kl. i samarbeid med rådgiver<br />
Yngve Apneseth. Det er meningen det skal bli proft<br />
opplegg med aksjetegning. Redaktør for skoleavisa<br />
er allerede enstemmig utpekt og det er vel ingen<br />
bombe at han heter - Tørris Aa. Rasmussen<br />
tekst/foto: Arne Lundaløkk<br />
Úa®¬» ®«²¼» ¿ª<br />
¾´·´§¬æó÷<br />
µ±²µ«®®¿²»²<br />
îððë »® ¿ª¹±®¬<br />
blilyst:-) har i år gående en konkurranse hvor<br />
meningen er å engasjere mennesker i aktivitet.<br />
Kanskje har du en drøm du vil realisere?<br />
Konkurransen kan man Þnne bakerst i blilyst:-)<br />
kalenderen. Der er det 12 bonger, en for hver<br />
må<strong>ned</strong>, og poenget er å samle ßest bonger hver<br />
må<strong>ned</strong>. For å få til det, må man engasjere folk rundt<br />
seg for å få de til å støtte prosjektet sitt. Blilyst:-)<br />
kårer en vinner hver må<strong>ned</strong>, og vinneren får kr<br />
10.000,- til sitt prosjekt.<br />
Noen regler:<br />
· Konkurransen er åpen for alle som bor i en<br />
blilyst:-)kommune<br />
· Deltakerne må beskrive kort et prosjekt de vil<br />
engasjere seg i<br />
· Vinneren er den som får samlet mest bonger fra<br />
den aktuelle må<strong>ned</strong>en<br />
· Ved likt antall bonger, velger blilyst:-) vinner ut<br />
i fra prosjektinnhold<br />
Flere regler Þnner du bakerst i blilyst:-)kalenderen.<br />
Vinner i januar<br />
Resultatet fra konkurransen i januar er nå klart,<br />
og vinneren er Oleiv Lene Åstasund Iversen fra<br />
Oppdal. Med sin iver Þkk hun samlet sammen hele<br />
40 bonger. Sammen med bongene mottok vi et brev<br />
hvor hun fortalte at hun har så lyst til å ta med<br />
klassen sin, VK1 Tegning, form og farge, til<br />
Barcelona. Videre skriver hun: "Klassen er en<br />
fantastisk gruppe på 6 elever i 17 års alderen. Å få<br />
vist dem metropolen og kulturbyen Barcelona<br />
hadde på mange måter blitt en fantastisk ßott og<br />
berikende opplevelse for dem alle, og jeg tror<br />
inntrykkene og opplevelsene vil forsterke<br />
motivasjonen til å utvikle seg og utdanne seg<br />
videre innen formgiving, kunst, håndtverk og<br />
design. " Hun forteller også hvor hardt elevene<br />
prøver å samle penger til turen, bl.a. ved å<br />
utsmykke Oppdal kommunehus og selge<br />
oljemalerier på kunstutstilling. Vi gratulerer<br />
vinneren!<br />
blilyst Þkk inn 6 bidrag i januar, med<br />
gjen<strong>no</strong>msnittlig 27 bonger i hver. Oppdal utmerket<br />
seg med 2 bidrag, og 75 av bongene. Ellers kom det<br />
bidrag fra Meldal, Rennebu, Røros og Tydal.<br />
Engasjementene var alt fra trivsels-/helsetiltak i ei<br />
bedrift, snøscooterbane, språkreise og andre ting<br />
som engasjerer.<br />
Õ«´¬<br />
¼»µµ»® Ó»´¼¿´ô Ó·¼¬®»<br />
Ù¿«´¼¿´ô Ñ°°¼¿´ ±¹<br />
λ²²»¾« ³»¼<br />
¬±¬¿´¼·¬®·¾«±² ¸ª»® ¹¿²¹ÿ
Õ«´¬«®±°°´»ª»´»®<br />
ÚÛÞÎËßÎ<br />
îìòðî ïçòíð Ó§²¬¿«µ±²ô Ü®·ª¿ Õ®± ±¹ ¬»·²»²¬»®<br />
îëòðî îîòðð Ü·»»´ Ü¿¸´ô Í·¼ η²¹¾§ ±¹ Ì®±²¼ Ø»´¹» 묬»®»² Ô×ÊÛ<br />
Ò±® ú Ò‘<br />
îëòðî îðòðð ïðï ¬«®²»®·²¹òܱª®»¸¿´´»²ô Û²¹¿²<br />
îëòðî ïíòðð ÙÒÑÌÌÛÒÛô µ»²¬ º®¿ ÒÎÕóÌÊô ³»¼ «¬»²¼a®¸±©<br />
Ê¿²¹´·¿<br />
îëòðî îîòðð ß®» ±¹ Ѽ·²ò Ï«¿´·¬§ ر¬»´ Ñ°°¼¿´<br />
îêòðî Ú»´´¬«®æ ͬ±®¸±®²»¬ ó Û´¹¸a¿<br />
îêòðîò ïçòíð λ²²»¾«µª»´¼ · Ÿ ¿³º«²²¸«ò Ó»´¼¿´ Ø·¬±®·»´¿¹<br />
îêòðîò ïëòíð Ñ°°¬¿®¬ ¿ª Ì«®µ³¿²µñ×®¿µ·µóµ«´¬«®º±®»²·²¹ º±®<br />
¾®±¾§¹¹·²¹ ³»´´±³ µ«´¬«®»®ò ß´´» »® ª»´µ±³³»²ò<br />
Ю»¬¹¿®¼»²ô ͬa®»²<br />
îèòðî îïòðð Ú·´³µ´«¾¾æ Ѳ¼¬ ¾´±¼ · ª»¬»²ò Ò±® ú Ò‘<br />
îèòðî ïçòðð Ú·´³µ´«¾¾æ ͧµµ»´¬§ª»²»ò Ò±® ú Ò‘<br />
ÓßÎÍ<br />
ðîòðíò îðòðð Ê·»ó ±¹ ´§®·µµ¿º¬»²ò ß®²» λ»ô ß®²» Ê¿´ª¿¬²»ò<br />
ͬa®»² Þ¿¹»®·ò<br />
ðíòðíò ÐÎÛÓ×ÛÎÛ ®»¹·±²¿´ «²¹¼±³³«·µ¿´ô É»¬ Í·¼» ͬ±®§ ·<br />
Í«®²¿¼¿´ µ«´¬«®¸«ò λ²²»¾«ô Ó»´¼¿´ô η²¼¿´ ±¹<br />
Í«®²¿¼¿´ µ±³³«²»®<br />
ðìòðíò É»¬ Í·¼» ͬ±®§ · Í«®²¿¼¿´ µ«´¬«®¸«ò<br />
ðëòðíò Ö«¾·´»«³º»¬ λ²²»¾« ×Ôò λ²²»¾«¸¿´´»²<br />
ðêòðí Þ§¹¼»µ·²±óº±®»¬·´´·²¹»® Ñ°°¼¿´ ¿³º«²²¸«ïðòðíò<br />
É»¬ Í·¼» ͬ±®§ · λ²²»¾«¸¿´´»²ò<br />
ïïòðí îðòðð Ü·µ±¬»µ º±® ëò ó èò µ´¿»ò ܱª®»¸¿´´»²ô Û²¹¿²<br />
ïïòðí ïéòðð Ü·µ±¬»µ º±® ¾¿®²»¸¿¹»²ò ܱª®»¸¿´´»²ô Û²¹¿²<br />
ïïòðíò É»¬ Í·¼» ͬ±®§ · λ²²»¾«¸¿´´»²ò<br />
ïïòðíò Ó¿®µ»¼ ³»¼ «²¼»®¸±´¼²·²¹ò Ó»´¼¿´ µ±´»µ±®°ïïòðíò<br />
ïçòíð Ê·´´³¿®µµª»´¼ô Þ«¼¿´ A»®¾®«µ¸«ò Í» ±³¬¿´» ·¼» ïí<br />
ïîòðí Ú»´´¬«®æ Í··¸a¿ô Ñ°°¼¿´<br />
ïîòðíò ïéòðð þÍ°»´»³¿²² °” ¬¿µ»¬þ Ø¿´¬¼¿´»² ³¿²²µ±®ô<br />
Í·²¹” ¼¿³»µ±®ô ̱®» λ°°» ±¹ Õ²«¬ ͬ·µ´»¬¿¼ò<br />
Ø¿´¬¼¿´»² ¿³º«²²¸« ø¾«»® ª·´ ¾´· ¿¬¬ ±°°÷<br />
ó ±¹” ïíòðíò µ´ ïçòðð ±¹ ïèòðíò µ´ ïçòðð<br />
ïíòðí îïòðð Ú·´³µ´«¾¾æ Þ¿¬¬´» α§¿´ò Ò±® ú Ò‘<br />
ïíòðí ïçòðð Ú·´³µ´«¾¾æ λ¯·«»³ º±® ¿ ¼®»¿³ò Ò±® ú Ò‘<br />
ïíòðíò ïçòíð þÊ·¬ µ¿´ ª”®»² µ±³³»þò Õ±²»®¬ ³»¼ Ó»´¼¿´ ͱ²¹´¿¹ô<br />
Ѫ»® ͬ±µ ±¹ ͬ»²ô ±´·¬ Õ·³ Ú«®«¸¿«¹ò Ó»´¼¿´ µ·®µ»<br />
ïíòðíò ïïòðð Ì«® ¬·´ Ô»ª»®¼¿´»²ò Ò»®µ±¹»² µ·»²¬»®<br />
ÊÚ ·¼» îè O ͪ¿®¬ ݧ¿² Ó¿¹»²¬¿ Ù«´<br />
Neste <strong>KULT</strong>kommer onsdag 5. mai!<br />
Ó»´¼¿´ ͱ²¹´¿¹<br />
holder 13. mars konsert i Meldal kirke sammen med «Over stokk og<br />
steen» og solist Kim Terese Furuhaug. Tittelen på konserten er «Visst skal<br />
våren komme», og den inngår i prosjektet «Musikkhjelpa for Meldal,<br />
Rennebu og Midtre Gauldal» som er omtalt på side 20 i denne utgaven av<br />
Kult.<br />
«Visst skal våren komme» er ei forestilling laget for kor, pia<strong>no</strong> og<br />
sangsolist, og den består av 12 sanger som er bundet sammen med en tekstbit<br />
før hver sang. Meldal songlag vil først på mars sette opp denne<br />
forestillinga i Meldal kirke og Innset kirke. «Musikkhjelpa» har bidratt til å<br />
arrangere musikken for gruppa Over stok og steen. Forestillinga er en<br />
hyllest til våren, og ideèn er å bruke de mulighetene kirkerommet gir med<br />
tanke på regi.<br />
Meldal songlag er et tradisjonelt kor med 30 medlemmer. Songlaget har<br />
forskjellige prosjekt hvert år og de er ivrige på samarbeid med andre<br />
kulturkrefter. Ronny Kjøsen er dirigent for koret.<br />
Kim Terese Furuhaug er fra Løkken, og en mye benyttet sanger i<br />
nærområdet. Hen er en meget dyktig sanger som koret har samarbeidet<br />
med på ßere prosjekter.<br />
Meldal kirke 13. mars kl 19.30<br />
Innset kirke 10. april kl 19.30<br />
ïíòðíò ïèòðð Þ¿®²»º±®»¬·´´·²¹ Ô«²¼¿®´±³ò Þ»®µ”µ ¿³º«²²¸«ïìòðíò<br />
ïèòíð YÚ®¿³¬·¼µª»´¼X ó °´¿² º±® º§·µ ¿µ¬·ª·¬»¬ ±¹ º®·´«º¬´·ªò<br />
Ù¿«´¿ Ò¿¬«®»²¬»®ò Í» ±³¬¿´» ·¼» îïò<br />
îðòðí Þ§¹¼»µ·²±º±®»¬·´´·²¹»® Ñ°°¼¿´ ¿³º«²²¸«íðòðí<br />
ïçòíð Ó§²¬¿«µ±²òÜ®·ª¿ Õ®± ±¹ ¬»·²»²¬»®<br />
ßÐÎ×Ô<br />
ðïòðìò ïçòðð Þ´«» Þ®±¬¸»®ó±°°»¬²·²¹ô µ±´»µ±®°ñ ¿²¹±´·¬»®<br />
Ú±´µ»¬ ¸« ͬa®»²ò ͬa®»² µ±´»µ±®°ðîòðì<br />
Ú»´´¬«®æ Þ”®¼¹¿®¼»² ó Ù®§²²·²¹¸a·²<br />
ðîòðì þÓ»² ª· ª»²¬»® °” µ«´¬«®¸«»¬þò Í¿³º«²²¸«»¬ Ñ°°¼¿´<br />
ðêòðìò Ó·¼¬®» Ù¿«´¼¿´óµª»´¼ò ͱµ²¿¸¿´´ô<br />
ðçòðì Ú»´´¬«®æ ͬ±®´· ó Í´¿²¹»´·º»´´<br />
ïðòðìò ïçòíð þÊ·¬ µ¿´ ª”®»² µ±³³»þò Õ±²»®¬ ³»¼ Ó»´¼¿´ ͱ²¹´¿¹ô<br />
Ѫ»® ͬ±µ ±¹ ͬ»²ô ±´·¬ Õ·³ Ú«®«¸¿«¹ò ײ²»¬ µ·®µ»<br />
ïïòðì þÓ»² ª· ª»²¬»® °” µ«´¬«®¸«»¬Xò Í¿³º«²²¸«»¬ Ñ°°¼¿´<br />
ïëòðì îðòðð Ø¿«µ®”µ®»ª§»² îððëò Þ»®¹¸¿´´»² Ñ°°¼¿´<br />
ïêòðì Ú»´´¬«®æ Íb¬»®º»´´»¬ ó Õ±²¹ª±´´<br />
ïêòðì Ø¿«µ®”µ®»ª§»² îððë ó ïèòðð ±¹ îïòððò Þ»®¹¸¿´´»²<br />
Í» ±³¬¿´» ·¼» îí<br />
ïéòðìò ïðòíð Ì«® ¬·´ ͵¿«³a»²óÕ±²¹ª¿®¼»²ò<br />
Ñ°°³a¬» ͬ¿¬±·´ Þ»®µ”µ<br />
ïéòðì Þ§¹¼»µ·²±º±®»¬·´´·²¹»® Ñ°°¼¿´ ¿³º«²²¸«ïéòðì<br />
Ø¿«µ®”µ®»ª§»² îððë ó ïèòðð ±¹ îïòððò Þ»®¹¸¿´´»²<br />
îîòðì Ø¿«µ®”µ®»ª§»² îððë ó ïèòðð ±¹ îïòððò Þ»®¹¸¿´´»²<br />
îíòðì Ø¿«µ®”µ®»ª§»² îððë ó ïèòðð ±¹ îïòððò Þ»®¹¸¿´´»²<br />
îìòðì îïòðð Ú·´³µ´«¾¾æ ß´³±¬ Ú¿³±«ò Ò±® ú Ò‘<br />
îìòðì ïçòðð Ú·´³µ´«¾¾æ ß³»®·½¿² Í°´»²¼»®ò Ò±® ú Ò‘<br />
îéòðì ïçòíð Ó§²¬¿«µ±²ò Ü®·ª¿ µ®± ±¹ ¬»·²»²¬»®<br />
íðòðì Ú»´´¬«®æ Û®»º±®¼ ó Íaª¼a´¿ øÛ·µ»¼¿´º»´´¿÷<br />
Óß×<br />
ðïòðëò ïðòðð Ì«® ¬·´ ͪ¿®¬¸»¬¬¿òÑ°°³a¬» Ò»®µ±¹»² Íó´¿¹<br />
ðïòðë Ö«¾·´»«³º±®»¬·´´·²¹ Ñ°°¼¿´ Õ®·¬²» Í»²¬»®<br />
ðèòðëò ïéòðð Ú®»¼³¿®ò Ñ°°³a¬» ÕÎÕôÞ»®µ”µ<br />
ïïòðëò ͵”®ª±´´óµª»´¼ ³»¼ º±µ« °” °®±°»µ¬µ±®ò ͬa®»²<br />
Ô·¬»² »® ·µµ» µ±³°´»¬¬ô ¼¿ ·µµ» ¿´´» ¿®®¿²¹»³»²¬ »® ´¿¹¬ «¬ ” ´¿²¹ ¬·¼ ·<br />
º±®ª»·»²ò<br />
Ú±® ” º” ª·¼»®» ±ª»®·µ¬ µ¿² ¼« ¹” ·²² °” ©©©òª±´¼óº±¬±¹®¿Bµ»ò²± ±¹<br />
ª·¼»®» ·²² °” ÕËÔÌò<br />
Utgiver: VOLDs FotoGraske AS - sammen med gode regionale kulturkrefter!