Konsekvensutredning - Nordkapp og Porsanger Havn IKS
Konsekvensutredning - Nordkapp og Porsanger Havn IKS
Konsekvensutredning - Nordkapp og Porsanger Havn IKS
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Rambøll Norge AS<br />
<strong>Konsekvensutredning</strong>---<br />
<strong>Nordkapp</strong> havn KF<br />
Samlerapport for KU til<br />
reguleringsplan<br />
oljeomlasting Sarnesfjorden<br />
(Rev. 0)<br />
02.07.2007
Reguleringsplan<br />
oljeomlasting Sarnesfjorden<br />
Samlerapport for konsekvensutredning<br />
Oppdragsnr.: 6070130<br />
Oppdragsgiver: <strong>Nordkapp</strong> havn KF<br />
Oppdragsgivers repr.: Steinar Hansen<br />
Oppdragsleder Rambøll: Svein Grotli Sk<strong>og</strong>en<br />
Medarbeidere: Tore Askeland<br />
Søren Randrup-Thomsen<br />
Siri Bø Timestad<br />
Tor Harry Bjørn, Bio-Bjørn Utredning<br />
Øyvind Sundquist, Sundquist Consult<br />
Rev. 0<br />
Dato 2007-07-02<br />
Utarb. SGS<br />
Kontroll AEK<br />
Godkjent OBN<br />
Antall sider:<br />
Rapport 108<br />
Vedlegg 0<br />
Rambøll Norge AS<br />
Mellomila 79<br />
N-7493 TRONDHEIM<br />
www.ramboll.no
Forord<br />
Det følgende er en konsekvensutredning etter Plan- <strong>og</strong> bygningslovens knyttet til etablering<br />
av en omlastingsterminal FSO (Floating Storage and Offloading Unit) i Sarnesfjorden i<br />
<strong>Nordkapp</strong> kommune, <strong>og</strong> tilhørende behov for regulering av et areal for denne. Terminalen<br />
vil være en flytende lekter fortøyd permanent i sjøen.<br />
Planen har ikke noe inngrep på land <strong>og</strong> er dermed avgrenset til sjøområdet. På grunn av<br />
usikkerhet omkring formatet på den aktuelle lekteren er dette området adskillig større enn<br />
det som behøves for selve lekteren med tilhørende sikkerhetssone, men denne konsekvensutredningen<br />
begrunner hvorfor det ikke skal være noe stort problem å avklare arealet med<br />
den kunnskapen vi har om tiltaket i øyeblikket.<br />
Utredningen er gjennomgående basert på etablering av en lekter i den største enden av det<br />
aktuelle størrelsesspekteret, noe som gir en konservativ vurdering av de fleste<br />
konsekvensene, effekten for næringslivet unntatt.<br />
Planens forslagsstiller er <strong>Nordkapp</strong> <strong>Havn</strong> KF mens <strong>Nordkapp</strong> kommune er ansvarlig<br />
myndighet. Spørsmål om kommunens rolle som ansvarlig myndighet ble reist i forbindelse<br />
med høringen på planpr<strong>og</strong>rammet, <strong>og</strong> løsningen er avklart av Miljøverndepartementet.<br />
<strong>Konsekvensutredning</strong>en <strong>og</strong> alle plandokumenter er gjennomført av Rambøll Norge AS med<br />
støtte fra Rambøll Danmark AS. Temaene naturmiljø/naturressurser <strong>og</strong><br />
kulturminner/samiske interesser er utført av henholdsvis Bio-Bjørn Utredning <strong>og</strong> Sundquist<br />
Consult, begge med base Hammerfest, mens Det Norske Veritas har gjennomført<br />
oljespredningsberegningene. NINA v/Geir Systad har gitt tilgang til ferske, upubliserte<br />
feltdata <strong>og</strong> bidratt til kvalitetssikring av de ornitol<strong>og</strong>iske vurderingene.<br />
De sju spesialrapportene som er fortfattet som del av denne utredningen (se referanselisten<br />
bakerst) er tilgjengelig fra <strong>Nordkapp</strong> kommune, men sendes ikke ut som vedlegg.<br />
Rambølls prosjektleder har vært Svein Grotli Sk<strong>og</strong>en.<br />
Trondheim 02.07.2007<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
3 (108)
Innhold<br />
1 Sammendrag................................................................................... 6<br />
Bakgrunn................................................................................................ 8<br />
1.1 Jakten på omlastingslokaliteter.........................................................................8<br />
1.2 Potensialet i russisk oljeeksport ........................................................................8<br />
1.3 Sentrale, generelle støttedokumenter................................................................9<br />
2 Metode for konsekvensutredningen ................................................ 9<br />
3 Aktører, arealer............................................................................. 11<br />
3.1 Forslagsstiller <strong>og</strong> tiltakshaver ......................................................................... 11<br />
3.2 Aktuelle arealkategorier................................................................................. 11<br />
3.3 Tema <strong>og</strong> områder som ikke dekkes av konsekvensutredningen........................... 14<br />
4 Tiltaket.......................................................................................... 14<br />
4.1 Hensikten med planen ................................................................................... 14<br />
4.2 Tidsplan for gjennomføring ............................................................................ 14<br />
4.3 FSO-løsningen .............................................................................................. 15<br />
4.4 Skip som ankommer til FSO for å losse olje...................................................... 19<br />
4.5 Skip som ankommer til FSO for å laste olje ...................................................... 20<br />
5 Viktige forutsetninger rundt tiltaket ............................................. 20<br />
5.1 Annen skipstrafikk i området .......................................................................... 20<br />
5.2 STS-operasjoner........................................................................................... 21<br />
5.3 Meteorol<strong>og</strong>iske forhold .................................................................................. 22<br />
5.4 Spredningsmønster ved oljeutslipp ................................................................. 25<br />
5.5 Risikoreduserende tiltak................................................................................. 34<br />
6 Overordnede planer/ tillatelser..................................................... 39<br />
6.1 Overordnede føringer <strong>og</strong> planer ...................................................................... 39<br />
6.2 Tillatelser..................................................................................................... 39<br />
7 ROS-analyse.................................................................................. 40<br />
7.1 Metodikk...................................................................................................... 40<br />
7.2 Identifikasjon av uønskede hendelser .............................................................. 42<br />
7.3 Analyse av risikoer........................................................................................ 43<br />
7.4 Samlet vurdering av eksponert risiko .............................................................. 47<br />
8 Miljø .............................................................................................. 48<br />
8.1 Landskapsbilde ............................................................................................. 48<br />
8.2 Naturmiljø.................................................................................................... 51<br />
8.3 Ballastvann .................................................................................................. 73<br />
8.4 Kulturminner <strong>og</strong> kulturmiljø ........................................................................... 75<br />
8.5 Støy............................................................................................................ 82<br />
8.6 Akutt forurensing til sjø ................................................................................. 85<br />
8.7 Avfallshåndtering .......................................................................................... 85<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
4 (108)
8.8 Utslipp til luft ............................................................................................... 86<br />
9 Naturressurser .............................................................................. 87<br />
9.1 Fiskeri ......................................................................................................... 87<br />
9.2 Akvakultur ................................................................................................... 90<br />
10 Konsekvenser for samfunn............................................................ 92<br />
10.1 Næring <strong>og</strong> sysselsetting................................................................................. 92<br />
10.2 Friluftsliv <strong>og</strong> turisme ..................................................................................... 97<br />
10.3 Samiske interesser <strong>og</strong> reindrift ..................................................................... 102<br />
10.4 Skipstrafikk................................................................................................ 104<br />
10.5 STS-operasjoner......................................................................................... 105<br />
10.6 Trusselvurdering......................................................................................... 105<br />
11 Oppsummering – avbøtende tiltak ...............................................105<br />
12 Nærmere undersøkelser...............................................................107<br />
13 Referanser ...................................................................................107<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
5 (108)
1 Sammendrag<br />
<strong>Konsekvensutredning</strong>en er gjennomført som del av reguleringsplanen etter plan- <strong>og</strong><br />
bygningsloven, for klargjøring av et areal for plassering av et flytende mellomlager for<br />
råolje, en såkalt FSO (Floating Storage and Offloading Unit). Lageret som vil være på<br />
størrelse med en stor oljetanker, skal fortøyes for en antatt driftsperiode på 20–25 år, <strong>og</strong> kan<br />
betraktes som et kaianlegg på sjøen. Hensikten med lageret er å kunne overføre oljelast fra et<br />
skip til et annet uten at skipene må møte opp samtidig <strong>og</strong> uten å måtte begrense<br />
transportvolumet til kapasiteten i det minste skipet.<br />
I vårt tilfelle er årsaken at utskiping av olje fra nordvest-Russland må foregå med relativt<br />
små fartøy, som i tillegg må tåle is, <strong>og</strong> som derfor er ekstra kostbare.<br />
Ettersom det ikke er behov for arealer på land, dekker plankartet kun et firkantet areal i<br />
sjøen. Den tilhørende konsekvensutredningen dekker imidlertid et langt større areal siden<br />
denne må dekke hele det området som kan bli påvirket av tiltaket.<br />
Studien er delt i følgende tre arealkategorier:<br />
– Planområdet: Det området i Sarnesfjorden som dekkes av planen<br />
– Aktivitetsområdet: Innseilingen fra skipene forlater hovedleia ytterst i<br />
<strong>Porsanger</strong>fjorden til den ankommer planområdet<br />
– Influensområdet: Det området som kan bli påvirket av aktiviteten. Utstrekningen<br />
varierer fra tema til tema. Spredningsmønsteret er definert gjennom en strømningsberegning<br />
(drivbaneberegning) basert på en matematisk modell av fjordsystemet.<br />
Drivbaneberegningen er dimensjonert utfra hendelser som er sannsynliggjort gjennom en<br />
ROS-analyse. Deretter er beregningsresultatene tatt tilbake i ROS-analysen for vurdering av<br />
konsekvenser. Også prioriteringen innenfor temaet naturmiljø baserer seg i vesentlig grad på<br />
den beregnede oljedriften.<br />
Til grunn for vurderingene ligger det faktum at omlastningsoperasjoner av denne typen er<br />
aktivitet med meget lav uhellsfrekvens, blant annet basert på velprøvde <strong>og</strong> kjente rutiner.<br />
Også nasjonale myndigheter, klasseselskaper o.a. har et gjennomarbeidet regelverk.<br />
Relevant beredskap er allerede etablert gjennom IUA <strong>og</strong> Kystverket. Området for<br />
operasjonene bidrar <strong>og</strong>så til å holde risikoen nede, da farvannet er lett å operere for<br />
tankskip sammenlignet med mange farvann i Nord-Norge <strong>og</strong> på Vestlandet.<br />
Dette bidrar i sin tur til at det ikke er noen hendelser i kategorien høy-risiko. Det er<br />
imidlertid en rekke hendelser med betydelig risiko, <strong>og</strong> flere av disse kan ha dramatiske<br />
konsekvenser dersom de inntreffer. Havari med tilhørende oljesøl <strong>og</strong> fare for brann <strong>og</strong><br />
eksplosjoner er de klart verste hendelsene.<br />
Konkret baserer vi studiene knyttet til oljeutslipp to mulige hendelser <strong>og</strong> lokaliteter:<br />
1. Lokalitet sør for Helnes fyr. Et tankskip på vei inn mot Honningsvåg går på land øst<br />
for Laukvikfjellet etter at det har kommer ut av kurs etter en serie uheldige<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
6 (108)
omstendigheter. Det går hull på tre tanker, totalt 21 000 tonn olje, som slippes ut i<br />
løpet av 24 timer.<br />
2. Lokalitet i Sarnesfjorden. Det går hull på en halvfull tank i FSO eller at en tankbåt<br />
kolliderer med lekteren. Det slippes ut 20 000 tonn olje i løpet av 24 timer.<br />
Oljedriftberegningene kommer ut med det klare resultat at spredningen kan bli betydelig i<br />
ytre del av <strong>Porsanger</strong>fjorden <strong>og</strong> østre del av Magerøysundet. Ved hendelsen ved Slettnes<br />
fyr må det <strong>og</strong>så forventes betydelig oljedrift ut i åpent hav, <strong>og</strong> i noen situasjoner drift inn i<br />
Laksefjorden. Et klart positivt resultat er det imidlertid at oljen ikke vil drive mot de store<br />
fuglefjellene rett vest for Magerøya eller inn <strong>Porsanger</strong>fjorden. I tilfellet Magerøysundet<br />
må det riktignok tas forbehold for svakheter i modellgrunnlaget, med tilhørende behov for å<br />
finne en forklaring utenfor modellen. Disse kvalitative resonnementene er imidlertid så<br />
robuste at det i praksis ikke bør hefte noen usikkerhet ved konklusjonene, som forteller at<br />
det ikke vil drive olje av betydning vestover gjennom sundet.<br />
Oppsummert kan konsekvensene deles i tre kategorier:<br />
– Store uhellsutslipp, med konsekvenser innenfor en rekke tema, særlig naturmiljø<br />
– Nærmiljøulemper i Sarnesfjorden fra løpende drift<br />
– Direkte positive effekter for næringsliv <strong>og</strong> sysselsetting<br />
Naturmiljø: For naturmiljøet må en vær klar over at området er verdifullt i forhold til en<br />
rekke bestander, men at influensområdet ikke inkluderer viktige fuglefjell som<br />
Gjesværstappan <strong>og</strong> Hjelmsøystauren, eller indre del av <strong>Porsanger</strong>fjorden. Den samlede<br />
konsekvensen er gjennomgående liten, men større uhellsutslipp på et tidspunkt med mye<br />
fugl på havet (vår/sommer) kan få store negative konsekvenser.<br />
Andre miljøtema: For andre miljøtema bekrefter studien at det bare er potensiale for<br />
mindre konsekvenser, særlig begrunnet i at det ikke kreves inngrep eller aktivitet på land.<br />
Støy <strong>og</strong> andre nærmiljøutfordringer: På den andre enden av lokal-skalaen kan det ligge<br />
en nærmiljøutfordring overfor hyttefolket i Sarnesfjorden særlig når det gjelder støy.<br />
Spørsmålet kan imidlertid ikke vurderes detaljert før det foreligger en konkret konstruksjon.<br />
Det blir dermed opp til SFT å håndtere problemstillingen i forbindelse med den nødvendige<br />
søknaden om utslippstillatelse. Reguleringsbestemmelsene gir for øvrig klare føringer for<br />
behandlingen.<br />
Nærings- <strong>og</strong> samfunnsmessige konsekvenser: Disse effektene kan bli det som i <strong>Nordkapp</strong>sammenheng<br />
må kunne kalles formidable – med positivt fortegn. Tross et stort antall nye<br />
arbeidsplasser er det imidlertid ingen garanti for lokal rekruttering. Tilrettelegging for<br />
maksimal bruk av lokal arbeidskraft er derfor en stor utfordring. Også reiselivsnæringen må<br />
forvente en klart positiv nettoeffekt i normale driftssituasjoner, mens et større oljeutslipp vil<br />
kunne være en betydelig lokal <strong>og</strong> regional ulempe med mulige effekter på 2–5 år sikt.<br />
Oppsummert: Den klare konklusjonen fra konsekvensutredningen er at forholdene i<br />
Sarnesfjorden ligger godt til rette for at aktuelle formålet, <strong>og</strong> at en med et gjennomtenkt <strong>og</strong><br />
veldimensjonert beredskapsopplegg vil kunne få en velegnet lokalitet.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
7 (108)
Bakgrunn<br />
I forbindelse med russisk oljeindustris behov for utskiping av olje fra havner i nordvest-<br />
Russland har russiske oljeselskaper bygget opp en moderne isforsterket tankflåte med<br />
mindre skip for frakt fra produksjonsstedene. Fordi slike skip har en meget høy byggekostnad<br />
<strong>og</strong> liten tonnasje, er omlasting til konvensjonelle tankskip helt nødvendig for å få en<br />
kostnadseffektiv transport til oljeterminaler rundt i verden.<br />
Slik omlasting foregår i dag i Murmansk ved bruk av en oppankret ombygd supertanker som<br />
mellomlager (FSO = Floating Storage Offloading Unit), men kapasiteten er begrenset i<br />
forhold til de utbyggingsplanene som foreligger for aktuelle oljefelt. Det gjennomføres <strong>og</strong>så<br />
skip-til-skip-omlasting (STS).<br />
1.1 Jakten på omlastingslokaliteter<br />
På den bakgrunn har både russiske oljeselskaper <strong>og</strong> internasjonale tankrederier arbeidet med<br />
å finne aktuelle områder for omlasting på norsk side. Fjordarmene ved Kirkenes har tidligere<br />
pekt seg ut som godt egnet for oljeomlasting <strong>og</strong> to selskap hadde en midlertidig tillatelse til å<br />
foreta STS-operasjoner i Bøkfjorden. De samme aktørene ønsket å etablere en mer<br />
permanent løsning i form av en fast oppankret lekter eller skip, såkalt FSO. Bøkfjorden er<br />
imidlertid en nasjonal laksefjord som vanskelig kunne forenes med slik virksomhet.<br />
Miljøverndepartementet anmodet derfor om vurdering av alternativ lokalisering.<br />
Det var denne runden som ledet til Sarnesområdet ved Honningsvåg som et godt egnet sted<br />
for oppankring av en lekter. Etter søknad fra Kirkenes Transit AS (KT) gav Statens<br />
forurensningstilsyn (SFT) i desember 2006 tillatelse til skip-til-skip-omlasting (STSomlasting)<br />
av gasskondensat etter forurensningsloven § 11. Aktiviteten kunne lokaliseres til<br />
Sarnesfjorden <strong>og</strong>/eller Kåfjorden i <strong>Nordkapp</strong> kommune. Tillatelsen ble benyttet til 9<br />
vellykkede STS-operasjoner vinteren 2007, alle i Sarnesfjorden.<br />
1.2 Potensialet i russisk oljeeksport<br />
Russisk olje- <strong>og</strong> gassproduksjonen øker <strong>og</strong> bidrar til ca 35 % av Russlands nasjonalinntekter.<br />
Veksten har gjennomgående vært større i de arktiske republikkene enn i resten av landet.<br />
Den optimismen som knytter seg til energiressursene i norsk/russiske nordområder er basert<br />
på at det allerede er påvist betydelige forekomster av olje <strong>og</strong> gass i Karahavet <strong>og</strong> på russisk<br />
side i Barentshavet. Et anslag over ressursfordelingen mellom norsk <strong>og</strong> russisk sokkel i dette<br />
havområdet som ofte blir brukt, viser at den russiske delen har 20 ganger mer olje <strong>og</strong> 75<br />
ganger mer gass enn norsk side. Noe god kartlegging foreligger imidlertid ikke.<br />
Russiske myndigheter har <strong>og</strong>så varslet mer intensiv <strong>og</strong> systematisk letevirksomhet i den<br />
ubestridte russiske delen av Barentshavet, <strong>og</strong> forventningene til nye funn er stor. Nesten all<br />
russisk gasseksport <strong>og</strong> over 80 prosent av oljen eksporteres til europeiske kjøpere. En<br />
betydelig del av denne eksporten kom fra nordområdene <strong>og</strong> går vestover via Den nordlige<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
8 (108)
sjøruten/Northern Maritime Corridor (NMC), som forbinder Vest-Sibir med norske nordområder.<br />
Det må forventes at petroleumsressursene vil få avgjørende betydning for russisk økonomi,<br />
<strong>og</strong> at det vil bli gjort store anstrengelser fra russisk side for å opprettholde <strong>og</strong> eventuelt øke<br />
produksjonen i årene som kommer. Det er blitt anslått at oljeproduksjonen på den russiske<br />
sokkelen i nord vil være rundt 40 millioner tonn rundt 2020. Den store økningen i maritim<br />
oljetransporten fra Nordvest-Russland via norske havområder, kom ganske uventet på<br />
norske myndigheter, som i hovedsak hadde begrenset sine fraktkalkyler til produksjonen i<br />
den vestlige delen av området.<br />
1.3 Sentrale, generelle støttedokumenter<br />
For mer omfattende vurderinger av behovet for oljetransport generelt <strong>og</strong> FSO-operasjoner<br />
spesielt, henvises særlig til ”Oil transport from the Russian part of the Barents Region.<br />
Status per January 2007” 1 tilgjengelig på internett fra www.barents.no. Denne rapporten<br />
beskriver både prinsippet for denne typen FSO-operasjoner, alternative tekniske løsninger,<br />
<strong>og</strong> alternativ lokalisering, i <strong>og</strong> utenfor Norge. Vurdering opp mot disse alternativene er<br />
naturligvis verdifulle for en total vurderingen av tiltaket, men sprenger rammen av en<br />
konsekvensutredning etter plan- <strong>og</strong> bygningsloven.<br />
For generelle vurderinger av situasjonen i Barentshavet oppsummeres mye av grunnlaget i<br />
OEDs ”Utredning av konsekvenser av helårig petroleumsvirksomhet i området Lofoten–<br />
Barentshavet. Sammendragsrapport juli 2003”.<br />
I den grad det har vært mulig å vurdere utredningstemaene opp mot disse kildene, er de del<br />
av grunnlaget for konklusjonene – på linje med alminnelig forståelse av andre utenforliggende<br />
forhold (normer, metoder, faktiske forhold etc.).<br />
2 Metode for konsekvensutredningen<br />
Utredningen følger det reviderte utredningspr<strong>og</strong>rammet vedtatt av <strong>Nordkapp</strong> kommune som<br />
ansvarlig myndighet 25.03.2007, etter en høringsrunde på planpr<strong>og</strong>ram datert 29.01.2007.<br />
Utredningen baserer seg primært på eksisterende lokale data <strong>og</strong> erfaring fra sammenlignbare<br />
situasjoner, men det er <strong>og</strong>så gjort supplerende feltundersøkelser, særlig til temaene<br />
naturmiljø <strong>og</strong> kulturminner/-miljø. I tillegg er det gjort en steds-/ prosjektspesifikk ROSanalyse.<br />
Vurderingene av biol<strong>og</strong>isk mangfold følger metodikken i Direktoratet for Naturforvaltnings<br />
”Kartlegging av naturtyper – verdisetting av biol<strong>og</strong>isk mangfold (DN håndbok 13).<br />
For de temaene der det er hensiktsmessig vil Statens vegvesens standardmetodikk bli<br />
benyttet for en systematisk, samlet vurdering av det enkelte tema. Fremgangsmåten er<br />
beskrevet i ny håndbok 140 (Statens vegvesen, 2006).<br />
1 Alexei Bambulyak and Bjørn Frantzen, Akvaplan NIVA <strong>og</strong> Bioforsk for Barentssekretariatet<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
9 (108)
Tre begreper står sentralt når det gjelder vurdering <strong>og</strong> analyse av ikke-prissatte<br />
konsekvenser; Verdi, omfang <strong>og</strong> konsekvens. Med verdi menes en vurdering av hvor<br />
verdifullt et område eller miljø er. Med omfang menes en vurdering av hvilke endringer<br />
tiltaket antas å medføre for de ulike miljøene eller områdene, <strong>og</strong> graden av denne endringen.<br />
I dette tilfellet kunne nok begrepet ”omfang” med fordel vært erstattet med ”effekt”. Til<br />
sammen gir dette en konsekvens som er summen av verdien på det enkelte element <strong>og</strong><br />
omfanget av inngrepet/tiltaket på det samme elementet. Både verdi, omfang <strong>og</strong> konsekvens<br />
bygger på en avveining mellom de fordeler <strong>og</strong> ulemper som tiltaket vil medføre.<br />
Skalaen for vurderingene er gitt i en såkalt konsekvensvifte, definert i nevnte håndbok. I<br />
viften kommer det fram en konsekvensskala fra meget stor positiv til ubetydelig på begge<br />
sider av skalaen angitt med farger fra lilla til hvit <strong>og</strong> med koding (++++ via 0 til – – – – ).<br />
Viften vil bli bruk gjennomgående i dokumentet for å vise konsekvensen for det enkelte<br />
tema.<br />
Det er viktig å være klar over at alle samlede konsekvensvurderinger, oppsummert i<br />
tekstbokser <strong>og</strong> konsekvensvifter, blir vurdert utfra en skala som skal dekke alle ”normale”<br />
utbyggingssituasjoner. Konsekvenser vurdert som ”lite til middels omfang” kan derfor<br />
skjule store konsekvenser for nærmeste naboer, grunneiere eller andre. Det forutsettes at den<br />
enkelte detaljsak håndteres i direkte prosesser mellom tiltakshaver/kommune <strong>og</strong> den enkelte<br />
grunneier/interessent.<br />
Figur 1: Konsekvensvifte etter Statens vegvesens håndbok 140<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
10 (108)
Tabell 1: Skala for vurdering av såkalt ”ikke-prissatte” konsekvenser. Benyttes i<br />
kombinasjon med konsekvensviften (over) for tema der det gir god mening<br />
Symbol Konsekvens Beskrivelse<br />
+ + + +<br />
Meget stor positiv<br />
konsekvens<br />
+ + + Stor positiv konsekvens<br />
+ +<br />
Middels positiv<br />
konsekvens<br />
+ Liten positiv konsekvens<br />
0<br />
Ubetydelig/ingen<br />
konsekvens<br />
Meget store forbedringer i forhold til dagens<br />
situasjon. Kan i prinsippet ikke bli bedre.<br />
Store forbedringer i forhold til dagens<br />
situasjon.<br />
Middels store forbedringer i forhold til dagens<br />
situasjon.<br />
Små forbedringer i forhold til dagens<br />
situasjon.<br />
Ingen eller uvesentlige endringer i forhold til<br />
dagens situasjon.<br />
– Liten negativ konsekvens Noe forverring i forhold til dagens situasjon.<br />
– –<br />
Middels negativ<br />
konsekvens<br />
– – – Stor negativ konsekvens<br />
– – – –<br />
Meget stor negativ<br />
konsekvens<br />
3 Aktører, arealer<br />
Middels forverring i forhold til dagens<br />
situasjon.<br />
Store forverringer i forhold til dagens<br />
situasjon<br />
Meget store forverringer i forhold til dagens<br />
situasjon. Kan i prinsippet ikke bli verre.<br />
3.1 Forslagsstiller <strong>og</strong> tiltakshaver<br />
Planen legges frem av <strong>Nordkapp</strong> havn KF som en generell løsning på behovet for en<br />
omlastingsterminal. Arealet vil bli stilt til rådighet for en eventuell tiltakshaver innenfor<br />
rammene av reguleringsplanen <strong>og</strong> utfra krav til ytterligere offentlige tillatelser.<br />
3.2 Aktuelle arealkategorier<br />
3.2.1 Planområde<br />
Området som dekkes av selve reguleringsplanen.<br />
Lokaliteten ligger i Sarnesfjorden på sørsiden av Magerøya i <strong>Nordkapp</strong> Kommune i<br />
Finnmark. Det er ca 12 km <strong>og</strong> 15 min. kjøretid fra Sarnespollen til Honningsvåg. Det er ca<br />
9 km fra midt i Sarnesfjorden til Honningsvåg sjøveien. Avgrensing av planområdet er vist<br />
på kartet. Området er noe redusert i forholdet i det reviderte planpr<strong>og</strong>rammet der<br />
plangrensen var trukket tett inn mot land. Planområdet berører dermed ikke landområder<br />
eller hovedleia til Magerøysundet.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
11 (108)
Kobbholet<br />
Magerøysundet<br />
Veidnes<br />
Bismarhallen<br />
Sarnespollen<br />
Buffer 300 m<br />
tilsvarende forventet<br />
sikkerhetssone<br />
Figur 2: Planområde for plassering av FSO<br />
Figur 3: Aktivitetsområde for FSO-operasjonen<br />
Sarnes<br />
Mulig (mest sannsynlige)<br />
lokalisering av FSO<br />
Planområdet viser det område<br />
lekteren m/sikringssone<br />
kan bli liggende innenfor<br />
Lille<br />
Altsula<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
Altsula<br />
Planområde<br />
Oljeomlasting, Sarnesfjorden<br />
m<br />
0 1 000<br />
SGS / 6070130 / 16.06.2007<br />
12 (108)
3.2.2 Aktivitetsområde<br />
Området der tiltaket har aktiviteter. Dette inkluderer aktuelle deler av Sarnesfjorden <strong>og</strong><br />
innseilingen fra lospunktet utenfor Kjelvik.<br />
3.2.3 Influensområde<br />
Influensområdet omfatter det området der tiltaket forutsettes å kunne gi konsekvenser av<br />
betydning. Influensområdet vil variere i forhold til tema som skal utredes. Den viktigste<br />
avgrensningen er knyttet til drivbaneberegningene for aktuelle utslipp av råolje slik dette er<br />
definert i ROS-analysen (se kart kap. 5.4.2). De viktigste avgrensningene er Store Tamsøya i<br />
<strong>Porsanger</strong>fjorden <strong>og</strong> østsiden av Magerøysundet mot vest. For temaet ”turisme” vil<br />
influensområdet for enkelte resonnement inkludere hele det Nord-Norske reiselivsproduktet<br />
med <strong>Nordkapp</strong> som endestasjon.<br />
For oljeutslipp er det lagt vesentlig vekt på resultatet for gjennomførte drivbaneberegninger<br />
for relevante typer råolje (kap. 5.4). Beregningene er knyttet til situasjoner som har kommet<br />
opp gjennom ROS-analysen (kap. 7).<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
13 (108)
Figur 4: Porsangen <strong>og</strong> tilgrensende områder. Influensområdet varierer med tema, men<br />
viktigste avgresning er ved Store Tamsøy i sølig retning <strong>og</strong> Magerøya mot vest.<br />
3.3 Tema <strong>og</strong> områder som ikke dekkes av<br />
konsekvensutredningen<br />
Definisjonen av de tre arealkategoriene over, innebærer <strong>og</strong>så at den ikke dekker helt<br />
generelle problemstillinger rundt oljetransport i Barentshavet, enn si truslene fra generell<br />
skipsfart i området. For slike vurderinger henvises til en lang rekke spesifikke fagrapporter<br />
<strong>og</strong> til oppsummeringsarbeider som Kystverket/kystdirektoratets ”Utredning av konsekvenser<br />
av skipstrafikk i området Lofoten–Barentshavet” fra 2004. Hensiktsmessigheten i en slik<br />
begrensning er diskutert <strong>og</strong> klarlagt ved revisjonen av planpr<strong>og</strong>rammet.<br />
4 Tiltaket<br />
Følgende beskrivelse er detaljert utfra funksjonen som grunnlag for ROS-analysen.<br />
4.1 Hensikten med planen<br />
Planen skal gi rom for etablering av et mellomlager for omlasting av olje under transport fra<br />
Nordvest-Russland til markedene i vest. Utgangspunktet er behov for skip som tåler islagte<br />
forhold (isklassede fartøy) i russisk farvann, <strong>og</strong> ønske om å erstatte disse med<br />
konvensjonelle tankfartøy så snart en er utenfor områder med risiko for is. I den forbindelse<br />
er det ønskelig å kunne operere større <strong>og</strong> mer fleksible konvensjonelle fartøyer enn det som<br />
er mulig ved lasting fra skip til skip (STS 2 ). Det var slike STS-operasjoner med kondensat<br />
som foregikk i Sarnesfjorden sist vinter, basert på en utslippstillatelse fra SFT.<br />
Tiltaket er ut fra dette å etablere et flytende mellomlager, en FSO 3 .<br />
4.2 Tidsplan for gjennomføring<br />
I forhold til størrelsen på tiltaket vil det ha en meget enkel anleggsfase, som i hovedsak<br />
består av kartlegging av havbunnen for strekking av ankerkjettinger <strong>og</strong> utlegging <strong>og</strong> sikring<br />
av disse. Lekteren forutsettes ferdig utrustet når den ankommer Honningsvåg som slep.<br />
På grunn av uklarheter rundt transportbehov <strong>og</strong> alternative løsninger, det i dag ikke noe<br />
tidsskjema for gjennomføringen. Dersom området blir liggende lenge uten den aktuelle<br />
bruken, er det et klart uønsket forhold, <strong>og</strong>så fordi reguleringsplanen beslaglegger deler av<br />
området i forhold til prioritering av annen bruk (primært rekreasjon). Dette bør imidlertid<br />
ikke være noe stort problem ettersom kommuneplanens arealdel må antas å fange opp dette.<br />
For reguleringsplanen gjelder for øvrig 10-årsregelen for formålenes gyldighet dersom det<br />
ikke gjøres noe for å innfri planen. I denne perioden forutsetter vi at kommunen<br />
2<br />
STS = Ship to Ship<br />
3<br />
FSO = Floating Storage and Offloading Unit<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
14 (108)
gjennomfører en samlet gjennomgang av kommuneplanens arealdel som tar opp den<br />
generelle bruken av området <strong>og</strong> eventuell klargjør for industriell bruk, særlig knyttet til<br />
oljevirksomhet.<br />
4.3 FSO-løsningen<br />
Hensikten med tiltaket er å etablere et mellomlager for bruk ved overføring av olje fra et<br />
skip til et annet, uten at skipene må møte opp samtidig <strong>og</strong> uten å måtte begrense<br />
transportvolumet til kapasiteten i det minste skipet. I vårt tilfelle er årsaken at utskiping av<br />
olje fra nordvest-Russland må foregå med relativt små fartøy, som i tillegg må tåle is, <strong>og</strong><br />
som derfor er ekstra kostbare.<br />
Svaret er å etablere en stor flytende lekter, kalt FSO, med kapasitet i størrelsesorden 300 000<br />
tonn. Volumet tilsvarende den nest største klassen av tankskip (VLCC 4 ). Alternativt kunne<br />
en sprengt et oljelager i fjell eller bygd tilsvarende tankvolum på land, med tilhørende behov<br />
for et kaianlegg.<br />
Figur 5: FSO – prinsippskisse m/anløpende skip <strong>og</strong> fortøyningssystemet under vann<br />
(Kilde: offshore-thechnol<strong>og</strong>y.com)<br />
Den flytende lekteren kan være spesialbygd konstruksjon eller en delvis ombygd tanker i<br />
VLCC-klassen. Den er mest sannsynlig klasset som lekter, hvilket betyr at den ikke behøver<br />
å gå til verft i løpet av levetiden. Det er planlagt omfattende vedlikehold <strong>og</strong> sterk coating for<br />
at den ikke skal forringes strukturmessig over lekterens levetid som anslås til 25 år.<br />
4 VLCC = Very Large Crude Carrier<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
15 (108)
Uansett løsning vil den ha dobbelt skr<strong>og</strong> <strong>og</strong> dobbelt bunn. FSOen har ikke noe fremdriftsmaskineri,<br />
men er utstyrt med hjelpemotorer for intern kraftforsyning. Konstruksjonen kan<br />
<strong>og</strong>så forsynes med strøm fra land hvis det leges til rette for dette.<br />
FSOen skal plasseres i Sarnesfjorden. Det er ikke p.t. gitt en entydig plassering, <strong>og</strong> planen<br />
legger opp til en fleksibilitet på dette punktet. Planområdet med mest sannsynlige plassering<br />
av FSOen er vist i Figur 2, på s. 12.<br />
Tabell 2: Dimensjonene for FSO<br />
Dimensjon ROS-analyse<br />
(data fra KT)<br />
Grunnlag for<br />
reguleringsplan<br />
Volum DWT 300 000 tonn 400 000 tonn<br />
Lengde 270 m 350 m<br />
Bredde 57,6 m 100 m<br />
Djupgang (design) 22,9 m 30 m<br />
Figur 6: Skisse av 300 000 tonns FSO (Skisse KT)<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
16 (108)
4.3.1 Maskineri <strong>og</strong> utstyr<br />
FSOen har som nevnt ingen motor for fremdrift men tilstrekkelig maskinkraft til egen<br />
energiforsyning. Det legges i utgangspunktet ikke opp til forsyning av landstrøm <strong>og</strong> dermed<br />
heller ingen kabelføring på landsiden. Det er likevel ingen forhold i reguleringsplanen som<br />
hindrer en slik løsning i fremtiden. Det samme gjelder vannforsyning som i utgangspunktet<br />
forutsettes å skje med båt fra basen i Honningsvåg.<br />
Den 300-tusen tonns FSOen som er lagt til grunn for ROS-analysen har følgende<br />
hovedutstyr <strong>og</strong> sikkerhetsutstyr for lossing <strong>og</strong> lasting av oljeprodukter:<br />
– Lasteslanger på hver side. Slangene inspiseres visuelt etter hver operasjon <strong>og</strong> trykktestes<br />
hvert ½ år (testes til 24 bar – trykk under lasting er max. 7 bar)<br />
– 10+6 lastepumper<br />
– ballast pumper<br />
– kraner<br />
– sprinkleranlegg<br />
– temperaturvarsler<br />
– røkvarsler<br />
– nødstopp ved manifold<br />
– ESD på pumper<br />
– døgnvakt på manifold<br />
– nivåmålere på tanken med alarmnivå ved 95 % av topp fylling<br />
For andre dimensjoner av FSO skaleres utstyres tilsvarende.<br />
4.3.2 Fortøyning av FSO<br />
Det er ennå ikke besluttet hvordan FSOen skal fortøyes, men det planlegges en<br />
dimensjonering ut fra ”worst case” med tanke på vind, det vil si orkan styrke mens en VLCC<br />
ligger inntil FSO. Forankring er planlagt inspisert med miniubåt årlig, mens man hvert 5. år<br />
vil foreta strekkprøver (kjetting erstattes av ny, kjettingen heves, <strong>og</strong> trekkprøve foretas).<br />
Fortøyningen er dimensjonert med redundans, det vil si at det skal være tilstrekkelig styrke i<br />
fortøyningene til å holde FSOen fast selv om en (eller to) av kjettingene mistes/ryker. Et<br />
forslag til fortøyning <strong>og</strong> fortøyningsposisjon i planområdet er skissert i figurene under. Dette<br />
styres ikke i detalj av reguleringsplanen.<br />
4.3.3 Bemanning på FSO<br />
Endelig bemanning er ikke fastsatt, men det antas at det vil være omkring 15–25 personer på<br />
hvert skift. Flere personer kan være ombord, men disse er da på fri skift. Skiftordninger vil<br />
bli etablert slik at funksjoner som krever dette er kontinuerlig bemannet.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
17 (108)
4.3.4 Administrasjon, mannskapsskifte, forsyning etc.<br />
Det legges opp til bruk av Honningsvåg som base. All forsyning forutsettes å skje herfra, <strong>og</strong><br />
det legges derfor ikke opp til bruk av kaier i Sarnesfjorden under normale driftssituasjoner.<br />
Figur 7: Skisse av FSO<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
18 (108)
Figur 8: Fortøyningsopplegg for FSO<br />
4.4 Skip som ankommer til FSO for å losse olje<br />
Shuttle-tankere med olje fra Russland til lagring på FSOen er typisk i størrelse fra 70–<br />
110 000 DWT. Et eksempel er vist i nedenstående figur.<br />
Figur 9: 70 000 DWT tanker, som ankommer Sarnes for å losse olje til FSO<br />
Før tankeren ankommer til FSOen for å losse olje, foretas følgende:<br />
– Det varsles ca. 1 uke før ankomst om hvilken type tanker som vil ankomme<br />
– Det er følgende restriksjoner for når operasjonen kan gjennomføres:<br />
En operasjon kan gjennomføres når vinden er under 15 m/s.<br />
Er vinden over 15 m/s venter nye tankere i ankerplass på bedre forhold.<br />
Er vinden 20 m/s avbrytes en allerede igangsatt operasjon.<br />
Er vinden over 25 m/s adskilles tanker fra FSO, <strong>og</strong> tanker går til avtalt ankerplass.<br />
– Når tankeren kommer til lospunktet øst for Honningsvåg, går losen om bord.<br />
– Det anvendes 2 taubåter for å posisjonere tankeren ved FSOen. Når tankeren er<br />
fastgjort til FSOen avventer taubåtene situasjonen <strong>og</strong> nærmere ordre.<br />
– Det avholdes ”Safety Meeting” om bord på FSOen mens tankeren festes til FSOen.<br />
Det festes 6 steder langs tanker <strong>og</strong> FSO.<br />
– Oljen losses om bord på FSOen ved bruk av slanger under overvåkning av to mann<br />
på hvert av skipene (både FSO <strong>og</strong> lossende skip).<br />
– Når lossing er ferdig, avgår tankeren med los om bord.<br />
– Under hele operasjonen vil skipstrafikken bli overvåket via VTS (se 0).<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
19 (108)
4.5 Skip som ankommer til FSO for å laste olje<br />
VLCC eller Suezmax tankere ankommer for å hente olje <strong>og</strong> bringe det til markeder i Europa<br />
<strong>og</strong> USA. VLCC er typisk i størrelse fra 250 000–300 000 DWT, mens en Suezmax er på ca<br />
150 000 DWT. Et eksempel er vist i nedenstående figur.<br />
Figur 10: 280 000 DWT tanker som kan laste olje fra FSO<br />
Detaljerte skipskarakteristika er gitt i Appendix B for typiske VLCC tankere. Prosedyren<br />
for hvorledes VLCC tankeren ankommer, laster <strong>og</strong> avgår er i prinsippet identisk til den som<br />
er beskrevet for lossetankere (pkt 4.4).<br />
5 Viktige forutsetninger rundt tiltaket<br />
5.1 Annen skipstrafikk i området<br />
Området utenfor Sarnesfjorden trafikkeres av både lasteskip <strong>og</strong> passasjerskip. I tillegg<br />
opererer det fiskefartøyer i området <strong>og</strong> i fjorden. I Sarnesfjorden er det i størrelsesorden 50<br />
hytter som naturlig vil ha én eller flere fritidsbåter som brukes til fiske, mindre båtturer etc.<br />
Det årlige antall anløp i Honningsvåg i 2004–2006 er vist i tabellen nedenfor. En god del av<br />
de større fartøyene seiler rundt <strong>Nordkapp</strong> <strong>og</strong> går dermed ikke forbi Sarnesfjorden, langs<br />
samme innseilingsled som oljetankerne.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
20 (108)
Tabell 3: Årlige anløp i Honningsvåg<br />
2006 2005 2004<br />
Type Innenriks Utenriks Total Innenriks Utenriks Total Innenriks Utenriks Total<br />
Bergingsfartøyer 4 4 1 1 2 2<br />
Bulkskip 8 18 26 9 14 23 18 10 28<br />
Cruise/turistskip 5 98 103 3 103 106 5 107 112<br />
Fiskefartøy 246 111 357 274 170 444 398 52 450<br />
Hurtigbåt 98 98 81 81 71 71<br />
Bulk/stykkgods 5 5 4 4 8 8<br />
Passasjer/ lasteskip 691 691 701 701 720 720<br />
Lasteskip ro-ro 1 1 5 5 2 2<br />
Lasteskip stykkgods 96 11 107 87 15 102 90 14 104<br />
Orl<strong>og</strong>sfartøy 61 61 52 52 57 57<br />
Statsfartøy 9 9 12 12 5 5<br />
Tankskip 45 25 70 34 18 52 63 15 78<br />
Gasstankskip 12 12 25 25 23 23<br />
Taubåt 10 10 6 6 7 7<br />
Supplyskip 23 23 20 20 47 47<br />
Annet fartøy 5 3 8 9 2 11 20 20<br />
Sum 1306 279 1585 1293 352 1645 1511 223 1734<br />
Utover de anløp som er angitt i tabellen er det trafikk fra mindre fiskefartøyer, fisketurister<br />
<strong>og</strong> fritidsbåter. I alt er ca. 110 fiskefartøyer hjemmehørende i havnen i Honningsvåg.<br />
Trafikken til <strong>og</strong> fra Honningsvåg møter tankskipstrafikken til <strong>og</strong> fra FSOen rett utenfor<br />
havnen.<br />
Konsekvensen av tiltaket på skipsfarten diskuteres i kap. 10.4.<br />
5.2 STS-operasjoner<br />
Reguleringsplanen åpner for at det fortsatt skal kunne foregå STS-operasjoner inne i<br />
Sarnesfjorden, men under den meget strenge forutsetning at disse operasjonene tar det fulle<br />
ansvar for sikkerhetsmessige konsekvenser av egen drift. Det skal med andre ord ikke være<br />
noen sikkerhetsmessig ulempe for FSO-operatøren av at det samtidig forgår en STSoperasjon<br />
i området. Denne betingelsen vil <strong>og</strong>så ligge som en premiss for de STS-tillatelsene<br />
som eventuelt skal vurderes av SFT, Kystverket <strong>og</strong> DSB.<br />
Konsekvensen av tiltaket på STS-operasjonene <strong>og</strong> vice versa, diskuteres i kap. 10.5.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
21 (108)
5.3 Meteorol<strong>og</strong>iske forhold<br />
Sarnes ligger på ca 71° N <strong>og</strong> har et relativt stabilt kyst klima. Temperaturen svinger lite<br />
gjennom store deler av året, men har gjerne noen svært varme sommerdager med østlig vær<br />
<strong>og</strong> tilsvarende kalde vinterdager, <strong>og</strong>så disse med østlig vær. Som regel ligger temperaturen<br />
mellom -5 <strong>og</strong> +8 grader. Vinden er da ofte vestlig, sørvest eller nordvest, <strong>og</strong> bringer fuktig<br />
havluft inn over øya. Snømengdene har ikke endret seg vesentlig de siste tiårene, men man<br />
ser en tendens mot et litt varmere klima. Dette innebærer at man stadig får perioder med<br />
mildvær på vinteren som man ikke hadde tidligere.<br />
Figur 11: Reinbeite mellom snøflekkene. Det er mai-måned <strong>og</strong> fortsatt snø helt ned mot<br />
sjøen på Veidnes. Altsula i bakgrunnen. (Foto: Ø. Sundquist)<br />
Vind<br />
I forberedelsene til prosjektet er det gjort sammenligninger av vindforholdene på en rekke<br />
lokaliteter i <strong>Nordkapp</strong>, inkludert en fast montert måler på Veidnesbrua 5 , <strong>og</strong> en måleserie fra<br />
STS-operasjonene sist vinter. For å sikre det historiske sammenligningsgrunnlaget er nevnte<br />
måleresultater sett i forhold til adskillig lengre tidsserier fra radaranlegget på<br />
Honningsvågfjellet, flyplassen på Valan o.a.<br />
Som dimensjonerende vindstyrke er det tatt utgangspunkt i reguleringene for LNG-anlegget<br />
Melkøya, der begrensningene for å gå til <strong>og</strong> fra kai er satt til 12 m/s, med skipene som har et<br />
langt større vindfang enn de tankskipene som skal betjener FSOen. Ut fra dette er det satt en<br />
dimensjonerende problematisk vindstyrke for FSO-operasjonene på 12,8 m/s – vel <strong>og</strong> merke<br />
5 Vindmåleren har vært i drift siden fastlandsforbindelsen ble åpnet i 1999 som støtte for<br />
trafikkstyringen. Data lagres ikke systematisk, men det er analysert et komplett datasett for 2006.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
22 (108)
kun ved sidevind. På Melkøya har ikke Kystverket stilt noen spesifikke krav når det gjelder<br />
andre vindretninger, men ønsker at man finner dette ut etter å ha gjort seg praktiske<br />
erfaringer fra operasjonene.<br />
Vi forutsetter at FSO-konstruksjonen fortøyes i konstruksjonens lengderetning i forhold til<br />
fremherskende vindretning ved relevante vindhastigheter, <strong>og</strong> øker tilgjengeligheten<br />
tilsvarende.<br />
Datagrunnlaget er for tynt til å trekke veldig presise konklusjoner, men en sammenstilling av<br />
foreliggende data, erfaringene fra generell manøvrering i området (statsloser o.a.) <strong>og</strong><br />
erfaringen fra STS-operasjonen tilsier problematiske vindstyrker i størrelsesorden 5 % av<br />
tiden, men med store årlige variasjoner. Seilingsbegrensningene vil være knyttet til en<br />
begrenset andel av denne tiden utfra vindretning.<br />
Figur 12: Sarnesfjorden sett fra Sarnespollen en stille februardag. (Foto: Rambøll)<br />
Figur 13: Veidnes mot Bismarhallen. (Foto: Rambøll<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
23 (108)
Figur 14: Altsula sett fra området ved den sannsynlige FSO-lokaliteten. (Foto: Rambøll)<br />
Figur 15: Honningsvåg indre havn. Base for all supplyvirksomhet, mannskapsskifter etc.<br />
(Foto: Rambøll)<br />
Strøm<br />
Strømmen i innseilingsområdet er på 1–1,5 knop med østlig eller vestlig retning avhengig av<br />
tidevannsstrømmen. Resultanten sett over ett døgn er d<strong>og</strong> østlig som følge av Golfstrømmen.<br />
Strømmålinger på Sarnesfjorden viser en maks strøm hastighet på 0,15 knop på 2 meters<br />
dybde.<br />
Generelt om området gjelder at tidevann <strong>og</strong> trykkendringer er viktige drivende krefter for<br />
strømforholdene i området. Strømforholdene i de lokale fjordene <strong>og</strong> buktene kan være<br />
ustabile <strong>og</strong> vil skifte med vindforholdene (retning <strong>og</strong> styrke). Bakevjer kan dannes nær land.<br />
I Magerøysundet er det imidlertid generelt relativt sterke strømmer drevet av tidevannet <strong>og</strong><br />
kyststrømmen.<br />
Tidevann<br />
Som for resten av Finnmarkkysten er det relativt store forskjeller mellom middel høyvann<br />
<strong>og</strong> middel lavvann relativt store. I Honningsvåg er det en forskjell mellom middel spring<br />
høy- <strong>og</strong> lavvann på 2,23 m, mens den er 1,72 m mellom middel høy- <strong>og</strong> lavvann.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
24 (108)
Bølger<br />
Med stor strøklengde utover <strong>Porsanger</strong> vil Sarnesfjorden fra tid til annen være eksponert for<br />
relativt store vinddrevne bølger. Det finnes imidlertid ingen kjente data på bølgehøyden, <strong>og</strong><br />
det beste utgangspunktet synes å være de lokale fagkyndige (statsloser o.a.) som anser<br />
forholdene som uproblematiske.<br />
Lys<br />
Lysforholdene i Finnmark varierer i stor grad gjennom året, noe som særlig kan være en<br />
utfordring i uhellsituasjoner der visuell observasjon er viktig for oppsporing av oljen på<br />
sjøen, <strong>og</strong> i noe mindre grad <strong>og</strong>så for effektiv oppsamling.<br />
Is<br />
Det forekommer ikke is på de aktuelle lokalitetene.<br />
5.4 Spredningsmønster ved oljeutslipp 6<br />
For å fastslå influensområde <strong>og</strong> alvorligheten av relevante uhell har Det Norske Veritas<br />
(DNV) gjennomført en spredningsberegning basert på en vurdering av de oljetypene vi kan<br />
forvente. Valg av oljetype er viktig for å kunne vurdere oljens evne til fordamping <strong>og</strong><br />
nedblanding (forvitring). Valget falt på Balder-oljen som er en relativ asfaltensk, høyviskøs<br />
Nordsjøolje med høy tetthet <strong>og</strong> lavt voksinnhold (Sintef 2002). Dette valget av olje kan sees<br />
på som konservativt når det gjelder levetid på sjøen, da Balder-oljen fordamper <strong>og</strong><br />
nedblandes sakte.<br />
Viktigst er det å fastslå utstrekningen innover i <strong>Porsanger</strong>fjorden (nasjonal laksefjord <strong>og</strong> en<br />
rekke meget verdifulle naturmiljø), <strong>og</strong> vestover (nasjonalt <strong>og</strong> internasjonalt verdifulle<br />
fuglelokaliteter, særlig Gjesværstappan <strong>og</strong> Hjelmsøystauren). Transporten vestover kan i<br />
teorien skje gjennom Magerøysundet eller nord for <strong>Nordkapp</strong>.<br />
5.4.1 Scenarier <strong>og</strong> forutsetninger<br />
Følgende lokaliteter <strong>og</strong> hendelser ble definert i første fase av ROS-analysen som presenteres<br />
i kapittel 7. Deretter er beregningsresultatene (nedenfor) tatt tilbake i ROS-analysen for<br />
vurdering av konsekvensene av relevante, risikable hendelser. Også prioriteringene innenfor<br />
temaet naturmiljø baserer seg i vesentlig grad på den beregnede oljedriften.<br />
Lokalitet 1 – sør for Helnes fyr<br />
Et tankskip fra Russland er på vei inn mot Honningsvåg <strong>og</strong> kommer ut av kurs grunnet<br />
motorstans <strong>og</strong>/eller tåke <strong>og</strong>/eller menneskelig svikt <strong>og</strong> kolliderer med berget sør for Helnes<br />
fyr <strong>og</strong> øst for Laukvikfjellet. Det går hull på tre tanker som hver har ca 7000 tonn olje, til<br />
sammen 21 000 tonn olje. Mengden er antatt sluppet ut over en periode på 24 timer.<br />
6 Kap. 5.4 er en oppsummering av DNVs rapport 2007–0721, rev. 1<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
25 (108)
Lokalitet 2 – i Sarnesfjorden<br />
Det går hull på en halvfull tank i FSO eller at en tankbåt kolliderer med tankskip, <strong>og</strong> at det<br />
slippes ut i alt 20 000 tonn olje. Mengden er antatt sluppet ut over en periode på 24 timer.<br />
Beregningsmetode<br />
Spredningsberegningene er foretatt med DNVs oljedriftsmodell OILTRAJ. Modellen er<br />
utviklet av DNV (DNV 1994). OILTRAJ beregner statistiske parametere som bl.a. treffsannsynligheter<br />
<strong>og</strong> ankomsttider. Spredningsberegningene er utført for hele året <strong>og</strong> i alt<br />
3600 ulike vindsituasjoner ligger til grunn for de statistiske resultatene.<br />
Begrensninger i OILTRAJ<br />
I <strong>Porsanger</strong>fjorden <strong>og</strong> Sarnesfjorden foreligger det ikke statistisk strøminformasjon, slik at<br />
beregningene der er kun utført med vind som drivkraft. Effekten av tidevann er heller ikke<br />
tatt hensyn til i modelleringen.<br />
Dette anses som akseptable begrensninger for vårt behov ettersom netto hovedstrømretning i<br />
<strong>Porsanger</strong>fjorden er utadrettet pga. elvetilførsel i indre deler av fjorden. I forhold til<br />
Magerøysundet bygger vurderingene på at vannmengden som presses nordvestover gjennom<br />
Magerøysundet av tidevannsstrømmen er svært liten i forhold til det samlede volumet i<br />
fjorden utenfor Sarnes <strong>og</strong> videre østover. Dette betyr at det tross en meget sterk<br />
tidevannsstrøm, fanges opp vann bare fra et lite område i ytterkanten av strømmen.<br />
Sannsynligheten for at vannet når frem til dette området kan beregnes innenfor modellen, <strong>og</strong><br />
denne sannsynligheten er så liten at den manglende modelleringen av Magerøysundet anses<br />
som irrelevant for vårt formål.<br />
5.4.2 Resultater fra spredningsberegningene med OILTRAJ<br />
Resultatene fra spredningsberegningene som er presentert i Figur 20 <strong>og</strong> Figur 21 er<br />
statistiske, dvs. de er basert på et stort antall simuleringer (3600 enkeltsimuleringer for hele<br />
året). Bildet som fremkommer <strong>og</strong> som er benyttet til å definere influensområde for akutte<br />
utslipp, må derfor ikke forveksles med den faktiske utstrekningen <strong>og</strong> dekning av<br />
sjøoverflaten med oljeflak, i ett gitt konkret tilfelle av et oljesøl.<br />
I Figur 20 er det vist sannsynlighet for oljeforurensning for de to utslippspunktene. Den<br />
nedre grense på 5 % treffsannsynlighet for olje markerer yttergrensen for influensområdet<br />
for det aktuelle utslippsscenariet (utslipp av 21 000 <strong>og</strong> 20 000 tonn kondensat i løpet av 24<br />
timer).<br />
Influensområdene for lokasjon 1 <strong>og</strong> 2 er preget av følgende:<br />
– Dominerende vind i nordøstlig retning<br />
– Oppløsning av rutenettet (5 x 5 km)<br />
– Definisjonen av hvilke 5 x 5 ruter som er land <strong>og</strong> sjø<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
26 (108)
Oljeflak som strander (treffer en landrute) driver ikke videre. En noe høyere oppløsning på<br />
gridet hadde trolig ført oljen noe lengre inn i <strong>Porsanger</strong>fjorden. Tidevannstrømmen fører<br />
oljen ut <strong>og</strong> inn av fjorden, men nettostrømmen er utadgående.<br />
For lokasjon 1 treffes land i 10–100 % av alle værscenariene. Sværholtklubben blir truffet i<br />
24 % av vindsituasjonene med en korteste drivtid på 7,5 timer <strong>og</strong> en maksimal emulsjonsmengde<br />
21 000 tonn. Utstrekningen sydover inn i <strong>Porsanger</strong>fjorden er ned til Slåttsvika,<br />
innenfor 5 % treffsannsynlighet. Det totale influensområdet (treffsannsynlighet >0 %)<br />
strekker seg til sydspissen av Store Tamsøya. Konklusjonen er at det er mindre enn 5 %<br />
sannsynlighet for at oljen driver syd for Store Tamsøya. Dette gjelder for begge<br />
utslippslokalitetene.<br />
For lokalitet 2 blir det et mindre influensområde grunnet utslippsposisjonens lukkede<br />
beliggenhet. Oljen treffer landruter med sannsynlighet 5–100 %. Sværholtklubben blir<br />
truffet i 6 % av alle vindsituasjoner med en korteste drivtid på 16 timer <strong>og</strong> maksimal<br />
emulsjonsmengde 11 200 tonn. Oljen driver ned til gridruter på høyde med nordspissen til<br />
Store Tamsøya innenfor 5 % treffsannsynlighet.<br />
Det er 14 % sannsynlighet for treff av ruta sørvest for utslippspunktet for lokasjon 2. På<br />
grunn av liten oppløsning i rutenettet kan ikke modellen få oljen til å drive gjennom<br />
Magerøysundet. Denne mangelen ved modellen er vurdert gjennom en serie spesialkjøringer<br />
med høyere oppløsning støttet av noen grunnleggende resonnement for hvordan strømmen<br />
må antas å virke (se ”Begrensninger i OILTRAJ”, over). Konklusjonen utfra dette er at det<br />
er mindre enn 5 % sannsynlighet for at oljen driver vestover i Magerøysundet <strong>og</strong> mot<br />
oppdrettslokaliteten i Lafjorden.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
27 (108)
Figur 16: Tilstedeværelse av olje for ulike tidspunkt i et 1x1 km rutenett for vindscenariet<br />
som gav kortest drivtid til Sværholtklubben med utslipp fra lokalitet 1. Utslippspunktet er<br />
markert med trekant<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
28 (108)
Figur 17: Tilstedeværelse av olje for ulike tidspunkt i et 1x1 km rutenett for vindscenariet<br />
som gav størst strandet oljemengde på Sværholtklubben med utslipp fra lokalitet 1.<br />
Utslippspunktet er markert med trekant<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
29 (108)
Figur 18: Tilstedeværelse av olje for ulike tidspunkt i et 1x1 km rutenett for vindscenariet<br />
som gav kortest drivtid til sydligste punkt for treff av olje i <strong>Porsanger</strong>fjorden med utslipp<br />
fra lokalitet 2. Utslippspunktet er markert med trekant<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
30 (108)
Figur 19: Tilstedeværelse av olje for ulike tidspunkt i et 1x1 km rutenett for vindscenariet<br />
som gav størst strandet oljemengde på det sydligste punkt for treff av olje i<br />
<strong>Porsanger</strong>fjorden med utslipp fra lokalitet 2. Utslippspunktet er markert med trekant<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
31 (108)
Figur 20: Influensområder som viser sannsynlighet for oljeforurensning > 5 %, lokalitet 1<br />
øverst <strong>og</strong> lokalitet 2 nederst. Utslippspunktene er markert med grønne trekanter<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
32 (108)
Figur 21: Korteste drivtid fra utslippsstart til treff i gridrute innenfor 5 %<br />
treffsannsynlighet for lokalitet 1 øverst <strong>og</strong> lokalitet 2 nederst. Utslippspunktene er<br />
markert med grønne trekanter<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
33 (108)
5.5 Risikoreduserende tiltak<br />
5.5.1 Etablerte risikoreduserende tiltak<br />
Vardø VTS 7<br />
Vardø VTS ble startet opp 1. januar 2007. Den skal overvåke <strong>og</strong> koordinere tankskip- <strong>og</strong><br />
annen risikotrafikk i området Rørvik i sør til grensen mot Russland i nord, i tillegg til<br />
innseilingen til Melkøya <strong>og</strong> Hammerfest havn. Trafikksentralens oppgaver vil være å<br />
overvåke skipsbevegelser <strong>og</strong> registrere, identifisere <strong>og</strong> avdekke avvik, forebygge hendelser<br />
ved å være i løpende dial<strong>og</strong> med skipstrafikken, aksjonere <strong>og</strong> varsle når en situasjon krever<br />
det <strong>og</strong> administrere slepeberedskapen i Nord-Norge<br />
Los<br />
Tankskip tar/ kvitter los i lospunkt rett sør Honningsvåg. Det er losplikt for tankskip som<br />
skal til Sarnesfjorden. Bruk av los reduserer sannsynlighet for grunnstøting <strong>og</strong> kollisjon, da<br />
losen er lokalkjent i farvannet.<br />
Taubåt<br />
Det skal benyttes 2–3 taubåter til buksering av tankskip, <strong>og</strong> disse kobles til tankskip noe<br />
lengre ute i Porsangen enn lospunktet. Bruk av taubåter reduserer sannsynligheten for<br />
kollisjon <strong>og</strong> grunnstøting. Videre er taubåter et konsekvensreduserende tiltak ved at de kan<br />
gripe inn ved en oppstått uønsket hendelse (eks. brann i FSO), <strong>og</strong> taue tankskip til trygt<br />
område. Taubåt skal ligge i beredskap ved siden av FSO når omlasting pågår.<br />
Figur 22: Typisk slepebåt. Bukser <strong>og</strong> Bergings ”Banak”.(Foto: Bukser <strong>og</strong> Berging)<br />
7 Tekst fra www.kystverket.no<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
34 (108)
Rutiner for operasjon ved FSO<br />
Det er klare retningslinjer for når omlastingsoperasjoner kan skje. Dersom vind <strong>og</strong> vær blir<br />
verre enn en gitt tilstand, er det rutiner for hva mannskapene skal gjøre.<br />
Planlagt døgnkontinuerlig bemanning<br />
Det er planlagt med døgnkontinuerlig bemanning slik at hendelser på <strong>og</strong> omkring FSO kan<br />
oppdages, <strong>og</strong> hurtig reaksjon kan iverksettes.<br />
Vedlikehold av forankring<br />
Forankring er planlagt inspisert med miniubåt årlig, mens man hvert 5. år vil foreta<br />
strekkprøver med en <strong>og</strong> en kjetting. En kjetting strekkprøves på under ett døgn.<br />
5.5.2 Oljevernberedskap<br />
FSO-operatørens beredskap<br />
Det vil bli etablert beredskap i henhold til pålegg fra SFT <strong>og</strong> tiltakshavers egne<br />
beredskapsanalyser. Grunnleggende forutsetninger er at beredskapen er dimensjonert på<br />
grunnlag av at SFT definerer en FSO som et flytende havneanlegg, hvilket medfører at av<br />
oljelenser <strong>og</strong> oppsamlingsenheter skal være på plass i løpet av én time.<br />
Det er for tidlig å si noe om FSO-operatørens beredskapsopplegg, men dette skal spesifiseres<br />
i form av en beredskapsanalyse i deres utslippssøknad til SFT. Analysen kan for eksempel<br />
identifisere behov for taubåtberedskap (allerede planlagt), lenser <strong>og</strong> utstyr for opptak av olje<br />
ved FSO, lettbåt(er) etc.<br />
Beredskap i <strong>Nordkapp</strong> kommune <strong>og</strong> Midt Finnmark IUA<br />
Det er i dag etablert beredskap i Honningsvåg etter den såkalte ”Alaska-modellen” i<br />
forbindelse med prøveboring på Nucula-feltet. Denne består primært av eventuelle<br />
tilgjengelige fiskefartøy (37–50 fot) for lenseslep, som skal være klar i havnen i løpet av 24<br />
timer (skal da ha returnert, lastet av fiskefangst, <strong>og</strong> lastet på beredskapsutstyr <strong>og</strong> personlig<br />
bekledning). Det ble for Nucula-brønnene skrevet kontrakt med den enkelte fartøyeier som<br />
pålegger vedkommende å være innenfor et ge<strong>og</strong>rafisk område slik at 24 timers fristen kan<br />
nås. 16 fiskefartøyer, hver med minimum 2 personer, har gjennomført opplæring i bruk av<br />
utstyr. Konseptet basers videre på ett fartøy som er dedikert til oljeopplastingsfartøy <strong>og</strong> som<br />
har oljeopptaker.<br />
Det må her presiseres at Nucula beredskapen er bygget opp rundt risiko for utslipp med<br />
treffsannsynlighet for Gjesværstappan <strong>og</strong> Hjelmsøystauren. For FSO-operasjoner på<br />
Sarnesfjorden vil sannsynligvis ikke SFT stille tilsvarende beredskapskrav. Uansett vil<br />
taubåter tilknyttet FSO være en ressurs <strong>og</strong>så ved eventuelle oljevernsaksjoner knyttet til<br />
annen aktivitet i området<br />
Beredskapen skal øves en gang årlig, <strong>og</strong> ble øvd i de to foregående år. Kommunen sier seg<br />
godt tilfreds med resultatet av øvelsen i 2006, <strong>og</strong> mener de har etablert en meget god <strong>og</strong><br />
effektiv beredskap ut fra de eksisterende forhold. Det er lagt vekt på at operasjoner <strong>og</strong>så skal<br />
kunne gjennomføres i et krevende vær vinterstid, <strong>og</strong> man er derfor utstyrt deretter. Det er<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
35 (108)
lagt til rette for satellittkommunikasjon med 3 enheter som kan medbringes til<br />
operasjonsområdet.<br />
Kystverket<br />
Kystverket eier 4 mindre beredskapsfartøy som til daglig drives av Kystverkets rederi. For<br />
øvrig er den statlige beredskapen basert på innleie av egnede fartøy <strong>og</strong> utnyttelse av de<br />
samlede ressurser landet rår over.<br />
I tillegg har Kystverket fartøyene ”Oljevern 02” (operasjonområde Tromsø–Kirkenes) <strong>og</strong><br />
”Oljevern 04” (operasjonsområde Nordland) som seiler rundt med lenser <strong>og</strong><br />
opptakskapasitet om bord. Begge har <strong>og</strong>så grabb om bord samt at de <strong>og</strong>så har mulighet til å<br />
ta om bord et transportbånd (såkalt Sandvikband) som egner seg meget godt for høyviskøse<br />
oljer. Transportbånd finnes blant annet ved Kystverkets depot i Tromsø.<br />
Kystverket har etablert beredskapsdepot i Hammerfest, i Vadsø <strong>og</strong> i Tromsø. Utstyret ved<br />
det enkelte depot er som følger:<br />
Tabell 4: Utstyr ved Kystverkets depoter<br />
Sted <strong>Havn</strong>elense<br />
(meter)<br />
Kyst-lense<br />
(meter)<br />
Hav-lense<br />
(meter)<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
Opptakskapasitet<br />
(m 3 /t)<br />
Hammerfest 700 1097 400 97 Hoved<br />
Tromsø 675 2292 1400 331 Hoved<br />
Vadsø 700 1108 600 27 Hoved<br />
Type depot<br />
Skjervøy – 600 – 10 Mellomdepot<br />
Båtsfjord – 600 – 10 Mellomdepot<br />
Berlevåg – 600 – 10 Mellomdepot<br />
Honningsvåg – 600 – 10 Mellomdepot<br />
Kystverkets mellomdepoter ved Skjervøy, i Honningsvåg, i Båtsfjord <strong>og</strong> i Berlevåg sitter på<br />
2 såkalte ”kystsystemer”, hver med 300 meter lense for skjermet farvann <strong>og</strong> én oljeopptaker.<br />
NOFO 8<br />
NOFO (Norsk Oljevernforening for operatørselskap) har base i Hammerfest. For å dekke<br />
hele kysten har NOFO etablert baser hvor utstyr blir lagret <strong>og</strong> personell er i beredskap. I<br />
beredskapsorganisasjonen inngår kompetansegrupper bestående av operasjonsledere, skadestedsledere<br />
sjø <strong>og</strong> land, miljø, samband/l<strong>og</strong>g <strong>og</strong> l<strong>og</strong>istikk/ressurs. NOFO har standardisert<br />
oljevernutstyret slik at dette er identisk på samtlige oljevernbaser. Dette forenkler opplæring,<br />
vedlikehold <strong>og</strong> omfanget av reservedeler, <strong>og</strong> gjør at det <strong>og</strong>så er mulig å standardisere<br />
oljevernfartøyene. Basene kan dermed støtte hverandre med utstyr, deler <strong>og</strong> personell under<br />
langvarige aksjoner. Ved NOFOs base i Hammerfest er følgende utstyr tilgjengelig:<br />
8 Informasjon fra www.nofo.no<br />
36 (108)
Tabell 5: Utstyr ved NOFOs depoter<br />
Kyst-lense<br />
(meter)<br />
Hav-lense<br />
(meter)<br />
Opptakskapasitet<br />
(m 3 /t)<br />
Annet<br />
2000 400 400 m 3 /t NOFO disponerer et oljevernfartøy som under<br />
operasjoner ved Nucula som i tillegg har et ”Ocean<br />
Buster” lensesystem med egen opptaker. Fartøyet<br />
vil ha 1-6 timers responstid avhengig av om det<br />
ligger i Honningsvåg eller i Hammerfest.<br />
Kystvakten<br />
Kystvaktskvadron Nord har base i Sortland i Nordland, <strong>og</strong> opererer langs hele kysten, <strong>og</strong>så<br />
utenfor Finnmark.<br />
Ved oljeforurensing bidrar Kystvakten på oppdrag fra Kystverket med opprydning av dette.<br />
I de tilfeller hvor det er mistanke om straffbare forhold vil Kystvakten foreta de innledende<br />
etterforskningsskritt ved bevissikring osv. med tanke på en fremtidig straffesak.<br />
Skvadronen har følgende fartøy som ressurs ved en eventuell hendelse:<br />
Tabell 6: Kystvaktens fartøyer <strong>og</strong> deres utstyr (IKV= Indre Kystvakt)<br />
Fartøy <strong>Havn</strong>elense<br />
(meter)<br />
Kystlense<br />
(meter)<br />
Hav-lense<br />
(meter)<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
Opptaks-kapasitet<br />
(m 3 /t)<br />
KV Harstad 154 260 50+ 12,5<br />
KV Svalbard<br />
KV <strong>Nordkapp</strong><br />
KV Senja<br />
KV Andenes<br />
KV Chieftain<br />
KV Stålbas 154 300 12,5<br />
KV Åhav (IKV)<br />
KV Nysleppen (IKV)<br />
KV Thorsteinson (IKV)<br />
KV Farm (IKV) 200 12,5<br />
Fartøyer i indre kystvakt er under fornyelse, <strong>og</strong> KV Farm er en ny båt med økt kapasitet<br />
innen oljevern. Nye fartøyer i indre kystvakt som vil gå i Nord-Norge vil utrustes med 200<br />
meter kystlense <strong>og</strong> opptakere, samt muligheten for å hente grabb om bord. KV Farm er for<br />
øyeblikket erstattet med den eldre KV Nysleppen, men det er all grunn til å forvente at det<br />
37 (108)
over tid vil komme en generell opprustning <strong>og</strong>så av det indre kystoppsynet, med relevante<br />
oppdateringer av operasjonsevne <strong>og</strong> -kapasitet.<br />
Oppgradering skje <strong>og</strong>så i den ytre kystvaktberedskapen der de nyeste fartøyene (KV<br />
Barentshav <strong>og</strong> KV Sortland) vil få 300 meter havlense <strong>og</strong> en multiskimmer som<br />
hovedsystem.<br />
Figur 23: Forsvarets nye kystvaktskip ”Farm” til indre kystvakt (Foto: Forsvaret)<br />
Organisering av en eventuell hendelse i Sarnesfjorden<br />
En hendelse vil mest sannsynlig bli oppdaget av skadevolder eller et skip på vei til/ fra<br />
Sarnesfjorden. FSO-operatøren har plikt til å melde hendelsen straks til nærmeste<br />
politimyndighet (Forurensningslovens § 39:”Ved akutt forurensning eller fare for akutt<br />
forurensning, skal nærmeste politimyndighet straks varsles”). Kommunen har aksjonsplikt i<br />
henhold til forurensningsloven, <strong>og</strong> kommune/ IUA vil iverksette bistand dersom situasjonen<br />
tilsier det. Kystverkets beredskapsavdeling vil følge situasjonen, <strong>og</strong> iverksette ytterligere<br />
tiltak avhengig av situasjonen.<br />
Skadestedsleder sjø vil normalt under statlig aksjon utgjøres av Kystvakten når denne har<br />
nådd frem til skadestedet, <strong>og</strong> etter at Hovedredningssentralen eventuelt er ferdig med sin<br />
eventuelle redningsoperasjon.<br />
Ved statlig aksjon der forurenser ikke selv ser seg i stand til å håndtere oljeutslippet vil<br />
Kystverket utstede en innsatsordre til IUA, <strong>og</strong> IUA vil utføre opprydding av eventuelle<br />
landpåslag samt samle frittflytende olje i skjermet farvann. Kystverket kan <strong>og</strong>så utstede en<br />
innsatsordre til IUA, <strong>og</strong> IUA vil styre opprydding av eventuelle landpåslag. Kystverket vil<br />
<strong>og</strong>så kunne anmode om bistand fra NOFO. NOFO bekrefter at de vil bistå ved en<br />
henvendelse fra Kystverket.<br />
Navigasjons- <strong>og</strong> oljevernsimulatoren som del av beredskapssystemet<br />
I forbindelse med kjøpet av en Transas oljevern- <strong>og</strong> brosimulator til Honningsvåg<br />
videregående skole er det gjort en betydelig investering til nytte for oljevernberedskapen i<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
38 (108)
Finnmark. Nytten av simulatoren vil være spesielt stor i <strong>Nordkapp</strong> på grunn av muligheten<br />
for gi alle lokale parter opplæring umiddelbart ved oppstart, mulighet for gjentakelse på kort<br />
varsle ved endringer, <strong>og</strong> mulighet for simulering i sann tid med aksjonsgruppen tilstede i<br />
forbindelse med skarpe utslippssituasjoner.<br />
6 Overordnede planer/ tillatelser<br />
6.1 Overordnede føringer <strong>og</strong> planer<br />
Kommuneplanens arealdel er det aktuelle lokale styringsredskapet for området. Her er<br />
Sarnesfjorden prioritert for rekreasjons- <strong>og</strong> friluftsbruk med åpning for hyttebygging.<br />
Begrunnelsen er blant annet områdets relativt gunstige klima med lite havskodde <strong>og</strong> meget<br />
enkel tilgang i <strong>og</strong> med fastlandsforbindelsen. Planen setter i tillegg av areal for<br />
fiskeoppdrett, <strong>og</strong> legger til rette for fortsatt fiske <strong>og</strong> fangst i sjøen.<br />
Det er ingen spesifikke, vedtatt regionale eller nasjonale føringer spesielt gjeldende for<br />
området men planen må naturligvis ta høyde for de registrerte naturverdiene som delvis er<br />
av nasjonal interesse, <strong>og</strong> generelle føringer i forhold til vern av strandsonen o.a.<br />
Sett i et fylkesperspektiv ligger den næringspolitiske satsingen på miljømessig forsvarlig<br />
petroleumsvirksomhet som en føring for arbeidet.<br />
6.2 Tillatelser<br />
Det følgende er en oversikt over de nødvendige overordnede tillatelsene for operasjonene:<br />
Tabell 7: Primære offentlige tillatelser<br />
Tillatelse Lovgrunnlag Myndighet Kommentar<br />
Reguleringsplan Plan- <strong>og</strong> bygningsloven <strong>Nordkapp</strong><br />
kommune<br />
Utslippstillatelse Forurensnings-loven Statens<br />
forurensningstilsyn<br />
(SFT)<br />
Seilings- <strong>og</strong><br />
havneteknisk<br />
tillatelse<br />
Sikkerhets- <strong>og</strong><br />
beredskapsgodkjenning<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
Gjennomføres av <strong>Nordkapp</strong> <strong>Havn</strong> KF<br />
på vegne av en ikke avklart operatør.<br />
Forutsetter gjennomføring av en<br />
konsekvensutredning basert på et<br />
planpr<strong>og</strong>ram som ble vedtatt i en<br />
separat prosess<br />
Søkes av operatøren. Visse krav til<br />
tilleggsdokumentasjon i forhold til<br />
konsekvensutredningen.<br />
<strong>Havn</strong>e- <strong>og</strong> farvannsloven Kystverket Søkes av operatøren. Separat Søkes<br />
av operatøren. dokumentasjon<br />
Lov om brannfarlige<br />
varer samt væsker <strong>og</strong><br />
gasser under trykk<br />
Direktoratet for<br />
sivilt beredskap<br />
(DSB)<br />
Søkes av operatøren. Separat<br />
dokumentasjon<br />
39 (108)
Uten inngrep på land kreves det ingen godkjenning fra kulturminnemyndighetene, men disse<br />
har forutsatt i høringsuttalelsen til planpr<strong>og</strong>rammet at de skal ha tilgang undervannopptak<br />
gjort i forbindelse med utlegging av ankerkjetting.<br />
7 ROS-analyse<br />
Denne ROS-analysen er en komprimert versjon av resultater presentert i en separat rapport. I<br />
denne rapporten vil du finne adskillig dypere beskrivelser av metoden <strong>og</strong> en relativt detaljert<br />
gjennomgang av de identifiserte hendelsene/risiko-elementene.<br />
Analysen bygger på omfattende generell kjennskap til denne typen problemstillinger <strong>og</strong> en<br />
samling med bred deltakelse i Honningsvåg der en identifiserte <strong>og</strong> vurderte de konkrete<br />
farene <strong>og</strong> utfordringene for dette prosjektet.<br />
7.1 Metodikk<br />
De eventuelle uønskede hendelsene skal konsekvensvurderes i forhold til 3 parametre som er<br />
forhåndsdefinert sammen med <strong>Nordkapp</strong> kommune. Disse er:<br />
– Liv <strong>og</strong> helse – hendelsens konsekvens for liv <strong>og</strong> helse på mennesker<br />
– Ytre miljø – hendelsens konsekvens for det ytre miljø (forurensning (gjennom<br />
utslipp til sjø, luft <strong>og</strong> grunn), støy, skade på landskap/ havbunn ved inngrep med mer)<br />
– Økonomi – hendelsens direkte kostnad målt i kroner (NOK).<br />
7.1.1 Risikomatriser<br />
Risiko er definert som en funksjon av sannsynlighet <strong>og</strong> konsekvens, <strong>og</strong> alle hendelser er gitt<br />
en sannsynlighet, samt en konsekvens i forhold til de av målene (liv & helse, ytre miljø,<br />
økonomi) hvor en konsekvens oppstår.<br />
På bakgrunn av de gitte sannsynligheter <strong>og</strong> konsekvenser, plasseres truslene/ hendelsene i en<br />
risikomatrise som rangerer hendelsene etter hvor alvorlig risikoen er. Denne risikoanalysen<br />
skal dekke alle typer hendelser, fra de som er svært lite sannsynlig, men har stor konsekvens,<br />
til de som skjer relativt hyppig med relativt beskjeden konsekvens. Det er derfor valgt en<br />
5x5 matrise, dvs. en inndeling i 5 nivåer for sannsynlighet, <strong>og</strong> en inndeling i 5 nivåer for<br />
konsekvens.<br />
Risikomatrisene er delt inn 3 risikoområder:<br />
– Rød – hendelser som havner i det røde området har høy risiko, <strong>og</strong> er høyere enn det<br />
<strong>Nordkapp</strong> kommune trolig aksepterer, <strong>og</strong> tiltak anbefales iverksatt for å redusere<br />
risiko.<br />
– Gul – hendelser som havner i det gule området har betydelig risiko, <strong>og</strong> det anbefales<br />
å gjøre tiltak. Normalt gjøres det kost/nyttevurdering av eventuelle tiltak for å se om<br />
tiltakene er lønnsomme eller ikke. Risikoer som blir liggende i det gule området må<br />
overvåkes for å fange opp eventuelle endringer til det verre.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
40 (108)
– Grønn – hendelser som havner i det grønne området har lav risiko, <strong>og</strong> dette er risiko<br />
som <strong>Nordkapp</strong> kommune kan akseptere. Tiltak for å redusere risiko er ikke påkrevet,<br />
men kan gjøres ved spesielle tilfeller.<br />
Liv <strong>og</strong> helse Ufarlig<br />
Svært sannsynlig<br />
Meget<br />
sannsynlig<br />
Sannsynlig<br />
Lite sannsynlig<br />
Svært lite<br />
sannsynlig<br />
Mindre<br />
alvorlig<br />
Alvorlig<br />
Svært<br />
alvorlig<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
Katastrofalt<br />
Figur 24: Eksempel på risikomatrise for liv & helse til bruk i det videre arbeidet,<br />
tilsvarende finnes for liv/helse <strong>og</strong> for miljø<br />
7.1.2 Vurdering av sannsynlighet <strong>og</strong> årsaker til hendelse<br />
Følgende frekvensinndeling ligger til grunn for analysen:<br />
Tabell 8: Inndeling av skala for sannsynlighet<br />
Svært<br />
sannsynlig<br />
Hendelsen<br />
inntreffer en<br />
gang per år<br />
eller oftere.<br />
Meget<br />
sannsynlig<br />
Hendelsen<br />
inntreffer<br />
mellom en<br />
gang per år <strong>og</strong><br />
en gang per<br />
10 år.<br />
7.1.3 Vurdering av konsekvens<br />
Sannsynlig Lite sannsynlig Svært lite<br />
sannsynlig<br />
Hendelsen<br />
inntreffer<br />
mellom en<br />
gang per 10 år<br />
<strong>og</strong> en gang<br />
per 100 år.<br />
Hendelsen<br />
inntreffer<br />
mellom en<br />
gang per 100<br />
år <strong>og</strong> en gang<br />
per 1000 år.<br />
Hendelsen<br />
inntreffer<br />
sjeldnere enn<br />
en gang per<br />
1000 år.<br />
Tabellen under viser inndelingen av konsekvensskalaen for det enkelt mål. De må leses hver<br />
for seg da de ikke nødvendigvis er sammenlignbare. Eksempelvis er det høyere aksept for<br />
tap av verdier enn av menneskeliv.<br />
Tabell 9: Inndeling av skala for konsekvens<br />
41 (108)
Liv &<br />
helse<br />
Ufarlig<br />
Ubetydelige<br />
personskader<br />
Økonomi Kostnad<br />
under 0,1<br />
MNOK<br />
Ytre miljø Ubetydelig<br />
miljøskade<br />
(hendelse<br />
som<br />
repareres<br />
umiddelbart,<br />
uten noen<br />
konsekvenser<br />
)<br />
Mindre<br />
alvorlig Alvorlig<br />
Mindre<br />
personskader<br />
(sykefravær<br />
< 2 uke)<br />
Kostnad<br />
mellom 0,1<br />
<strong>og</strong> 1 MNOK<br />
Mindre<br />
miljøskade<br />
(eks mindre<br />
inngrep i<br />
naturen,<br />
mindre<br />
utslipp uten<br />
skade på<br />
fauna/ flora)<br />
Alvorlige<br />
personskader<br />
(sykefravær<br />
> 2 uke)<br />
Kostnad<br />
mellom 1–10<br />
MNOK<br />
Alvorlig<br />
miljøskade<br />
(eks middels<br />
inngrep i<br />
naturen/<br />
utslipp av olje<br />
som når land<br />
<strong>og</strong> som<br />
ryddes opp/<br />
skade på<br />
fauna/ flora)<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
Svært<br />
alvorlig Katastrofalt<br />
Varig mén<br />
(eks tap av<br />
syn, hørsel,<br />
bevegelsesmu<br />
lighet etc.)<br />
Kostnad<br />
mellom 10–<br />
100 MNOK<br />
Svært alvorlig<br />
miljøskade<br />
(eks stort<br />
inngrep i<br />
naturen/ stort<br />
utslipp som<br />
når<br />
landområde<br />
med nasjonal<br />
viktighet/<br />
betydelig<br />
skade på<br />
fauna/ flora)<br />
Dødsfall<br />
Kostnad over<br />
100 MNOK<br />
Ekstremt<br />
alvorlig<br />
miljøskade<br />
(eks meget<br />
stort inngrep i<br />
naturen/mege<br />
t stort utslipp<br />
som når<br />
landområde<br />
med<br />
internasjonal<br />
viktighet/<br />
meget stor<br />
skade på<br />
fauna/ flora)<br />
7.2 Identifikasjon av uønskede hendelser<br />
Følgende uønskede hendelser er identifisert i løpet av prosessen (det bemerkes at enkelte av<br />
disse er svært lite sannsynlig, <strong>og</strong> at listen ikke på noen som helst måte må leses uten<br />
sammenheng med analysen som sier hvor sannsynlige hendelsene er, <strong>og</strong> hvor stor<br />
konsekvens disse hendelsene har):<br />
Tabell 10: Identifiserte uønskede hendelser<br />
Nr Uønskede hendelser<br />
1 Tanker seiler på grunn i inn-/utseiling før/ etter los er om bord<br />
2 Tankskip kolliderer med annet stort skip (hurtigruta eller annen tanker)<br />
under inn-/ utseiling<br />
3 Tankskip kolliderer med lite fiskefartøy/ fritidsfartøy under inn-/utseiling<br />
4 Tankskip kolliderer med FSO<br />
5 Brudd i forankring av FSO, fører til lekter i drift <strong>og</strong> påfølgende havari<br />
42 (108)
Nr Uønskede hendelser<br />
6 Driftsstans ved FSO pga. dårlig vær<br />
7 Havari av tankskip med fulle tanker øst-nordøst Magerøya i hekkesesongen<br />
8 Havari av tankskip med fulle tanker i Sarnesfjorden<br />
9 Mindre brann i teknisk utstyr på FSO<br />
10 Eksplosjon/ stor brann på FSO<br />
11 Misfornøyde grunneiere i Sarnesbukta, fører til rettssak<br />
12 Trafikkulykke på vei i forbindelse med av-/ pålasting av personell til/ fra FSO<br />
13 Beredskap i forbindelse med akutt utslipp fungerer ikke som tiltenkt, fører til<br />
ukontrollert utbredelse av utslipp.<br />
14 Havari av persontransport mellom FSO <strong>og</strong> land<br />
15 Virus fra besetning på tankskip, fører til smitte av personell på FSO <strong>og</strong><br />
lokalbefolkning<br />
16 Lynnedslag i FSO<br />
17 Innseiling til FSO hindres pga uønskede fortøyninger/ bruk i fjorden<br />
18 Overtopping av lastetanker<br />
19 Brann i mindre fartøy (fiskefartøy/ fritidsfartøy) nær opp til FSO<br />
20 Brann i maskinrom på FSO<br />
21 Brann i forlegningsområdet på FSO/ tankskip<br />
22 Uhell med slepebåt under eskorte av tankskip<br />
23 Barn/ungdom i fritidsbåt fra hytteområde i Sarnes tar seg til flytekai/ FSO<br />
24 Hull i overførselsslanger eller tilkoblingsfeil, fører til mindre akuttutslipp<br />
25 Sabotasje/ terroranslag mot FSO eller tankskip<br />
26 Strømbrudd (langvarig) under lasting/ lossing<br />
27 Tankskip skifter ballastvann i planområdet<br />
7.3 Analyse av risikoer<br />
7.3.1 Generelt<br />
Kort om risiko, <strong>og</strong> bruk av sannsynlighet <strong>og</strong> frekvens<br />
Risiko er definert som en funksjon av sannsynlighet <strong>og</strong> konsekvens. Flere av de hendelser<br />
som er analysert er svært lite sannsynlige, <strong>og</strong> inntreffer statistisk sjeldnere enn hvert 1000.<br />
år. Dersom man antar at FSOen blir liggende i Sarnesfjorden i 25 år, kan slike hendelser<br />
synes helt uinteressante. Det er imidlertid slik at hendelsene er veldig lite sannsynlige – hver<br />
dag. Det er altså en ørliten sannsynlighet hver dag for at en alvorlig hendelse skal skje,<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
43 (108)
samtidig som det er en meget, meget stor sannsynlighet for at hendelsen ikke inntreffer<br />
samme dag. I slike situasjoner er det alvoret i de meget sjeldne hendelsene som gjør<br />
hendelsene interessante <strong>og</strong> rettferdiggjør en plass i analysen (i dette tilfellet primært skadene<br />
på naturmiljøet <strong>og</strong> særlig der konsekvensene kan være svært langsiktige). I tillegg brukes<br />
disse hendelsene som dimensjonering av en ”verst tenkelig hendelse” (worst case scenario),<br />
<strong>og</strong> som støtte for vurdering av andre alvorlige, men adskillig mindre utslipp.<br />
Likeledes kan bruken av frekvens forvirre noen til å tro at dersom en gitt hendelse inntreffer,<br />
vil det gå en tid lik returperioden (statistisk tidsrom mellom to like hendelser) før hendelsen<br />
inntreffer igjen. Hendelser kan imidlertid være uavhengige av hverandre. Eksempelvis<br />
opplevde Bergen i august 2005 en 100-års hendelse med nedbør, det vil si en slik mengde<br />
nedbør som statistisk kun skal falle hvert 100. år. Det gikk imidlertid kun 5 uker før Bergen i<br />
september 2005 på nytt opplevde en ny 100-års hendelse. Sannsynligheten for 2 stk 100årshendelser<br />
i løpet av 5 uker er svært liten, men kan allikevel inntreffe.<br />
Kort om gjennomføringen av analysen<br />
Det er først gjort en kvalitativ analyse ved at følgende informasjon er beskrevet for de<br />
identifiserte risikoer:<br />
– Årsak til hendelse.<br />
– Konsekvens dersom hendelsen inntreffer beskrevet i prosa (se risikoregister i<br />
Appendix C), <strong>og</strong> deretter er hendelsen gitt en av de forhåndsdefinerte<br />
konsekvensklasser for en eller flere av de 3 risikomålene (liv & helse, ytre miljø,<br />
økonomi). Det er forsøkt beskrevet om den gitte konsekvens er et ”worst case<br />
scenario”, eller en ”gjennomsnittlig” konsekvens.<br />
– Sannsynlighet for at hendelsen inntreffer beskrevet i prosa, <strong>og</strong> deretter er hendelsen<br />
gitt en av de forhåndsdefinerte frekvensklasser. Data for fastsettelse av frekvens er<br />
gitt på bakgrunn av tilgjengelige erfaringstall, ulykkesstatistikk, feildata, samtale med<br />
kjentfolk etc<br />
Deretter er det valgt ut to hendelser til en kvantitativ spredningsberegning. Vi mener<br />
hendelsene vil gi et dekkende bilde av hvilket område som kan tenkes å bli berørt av en<br />
oljelekkasje dersom en svært alvorlig, <strong>og</strong> svært lite sannsynlig hendelse skulle oppstå.<br />
Hendelsene medfører hull på oljetanker på tankskip eller FSO, <strong>og</strong> store mengder olje slippes<br />
ut i to posisjoner i planområdets ytterkanter, nord i <strong>Porsanger</strong>fjorden, <strong>og</strong> ved FSOens<br />
posisjon i Sarnesfjorden.<br />
7.3.2 Kvalitativ analyse<br />
For å evaluere en hendelsens ulike konsekvenser er hver hendelse gitt en sannsynlighet <strong>og</strong><br />
en konsekvens for hvert av de aktuelle risikomålene. Merk at sannsynligheten for hendelsen<br />
er den samme uansett mål, mens en hendelse kan ha ulik konsekvens for hvert mål<br />
(eksempelvis være ufarlig for miljøet, men allikevel ha en alvorlig konsekvens for liv &<br />
helse).<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
44 (108)
Resultatet er presentert i risikomatrisene nedenfor. Det er en matrise for hvert a de 3 målene.<br />
Tallene i matrisen tilsvarer ID-nummeret på hver hendelse, <strong>og</strong> kan avleses i tabellen under<br />
for risikoer med høy (rød) eller betydelig (gul) risiko.<br />
Liv & helse<br />
Liv <strong>og</strong> helse Ufarlig Mindre alvorlig Alvorlig Svært alvorlig Katastrofalt<br />
Svært sannsynlig<br />
Meget sannsynlig 23<br />
Sannsynlig 4, 9 15<br />
Lite sannsynlig 14, 20, 21 22<br />
Svært lite sannsynlig 1 5 2, 3, 7, 8, 10, 12, 25<br />
Figur 25: Risikomatrise for liv & helse<br />
Det er ingen hendelser som har høy risiko for liv <strong>og</strong> helse i henhold til matrisen, <strong>og</strong> hvor<br />
risikoreduserende tiltak må gjennomføres.<br />
Hendelser med betydelig risiko, <strong>og</strong> hvor risikoreduserende tiltak bør gjennomføres:<br />
Tabell 11: Betydelige risiko for liv & helse<br />
Nr Navn Nivå<br />
2 Tankskip kolliderer med annet stort skip (hurtigruta eller<br />
annen tanker) under inn/ utseiling<br />
3 Tankskip kolliderer med lite fiskefartøy/ fritidsfartøy under<br />
inn/ utseiling<br />
7 Havari av tankskip med fulle tanker ØNØ Magerøya i<br />
hekkesesongen<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
Middels<br />
Middels<br />
Middels<br />
8 Havari av tankskip med fulle tanker i Sarnesfjorden Middels<br />
10 Eksplosjon/ stor brann på FSO Middels<br />
12 Trafikkulykke på vei i forbindelse med av-/ pålasting av<br />
personell til/ fra FSO.<br />
Middels<br />
22 Uhell med slepebåt under eskorte av tankskip. Middels<br />
25 Sabotasje/ terroranslag mot FSO eller tankskip Middels<br />
45 (108)
Økonomi<br />
Økonomi Ufarlig Mindre alvorlig Alvorlig Svært alvorlig Katastrofalt<br />
Svært sannsynlig 6, 17, 26<br />
Meget sannsynlig 23 24<br />
Sannsynlig 15 4, 9 11<br />
Lite sannsynlig 16 14, 21 20, 22<br />
Svært lite sannsynlig 12, 19 18 3 1, 25 2, 5, 7, 8, 10<br />
Figur 26: Risikomatrise for økonomi<br />
Det er ingen hendelser som har høy risiko i henhold til matrisen for økonomi, <strong>og</strong> hvor risikoreduserende<br />
tiltak må gjennomføres. Hendelser med betydelig risiko, <strong>og</strong> hvor<br />
risikoreduserende tiltak bør gjennomføres:<br />
Tabell 12: Betydelige risiko for økonomi<br />
Nr Navn Nivå<br />
2 Tankskip kolliderer med annet stort skip (hurtigruta eller<br />
annen tanker) under inn/ utseiling<br />
5 Brudd i forankring av FSO, fører til lekter i drift <strong>og</strong><br />
påfølgende havari.<br />
7 Havari av tankskip med fulle tanker ØNØ Magerøya i<br />
hekkesesongen<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
Middels<br />
Middels<br />
Middels<br />
8 Havari av tankskip med fulle tanker i Sarnesfjorden Middels<br />
10 Eksplosjon/stor brann på FSO Middels<br />
20 Brann i maskinrom på FSO Middels<br />
22 Uhell med slepebåt under eskorte av tankskip. Middels<br />
24 Hull i overførselsslanger eller tilkoblingsfeil, fører til mindre<br />
akuttutslipp<br />
Middels<br />
46 (108)
Ytre miljø<br />
Ytre miljø Ufarlig Mindre alvorlig Alvorlig Svært alvorlig Katastrofalt<br />
Svært sannsynlig<br />
Meget sannsynlig 24<br />
Sannsynlig 4, 9 27<br />
Lite sannsynlig 14, 20, 21, 22<br />
Svært lite sannsynlig 18 3 2 8, 10, 13, 25 1, 7<br />
Figur 27: Risikomatrise for ytre miljø<br />
Det er ingen hendelser som har høy risiko i henhold til matrisen, <strong>og</strong> hvor risikoreduserende<br />
tiltak må gjennomføres.<br />
Hendelser med betydelig risiko, <strong>og</strong> hvor risikoreduserende tiltak bør gjennomføres:<br />
Tabell 13: Betydelige risiko for ytre miljø<br />
Nr Navn Nivå<br />
1 Tanker seiler på grunn i inn-/utseiling før/ etter los er om<br />
bord<br />
7 Havari av tankskip med fulle tanker ØNØ Magerøya i<br />
hekkesesongen<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
Middels<br />
Middels<br />
8 Havari av tankskip med fulle tanker i Sarnesfjorden Middels<br />
10 Eksplosjon/ stor brann på FSO Middels<br />
13 Beredskap i forbindelse med akutt utslipp fungerer ikke som<br />
tiltenkt, fører til ukontrollert utbredelse av utslipp.<br />
24 Hull i overførselsslanger eller tilkoblingsfeil, fører til mindre<br />
akuttutslipp<br />
Middels<br />
Middels<br />
25 Sabotasje/ terroranslag mot FSO eller tankskip Middels<br />
27 Tankskip skifter ballastvann i planområdet Middels<br />
7.4 Samlet vurdering av eksponert risiko<br />
Som det fremgår av kartlagt risikobilde er det ingen hendelser med høy risiko (i rødt<br />
område). Det er imidlertid mange hendelser med betydelig risiko (gult område), <strong>og</strong> flere av<br />
47 (108)
disse har en svært alvorlig konsekvens dersom de inntreffer. At det ikke er flere ”røde”<br />
risikoer er et uttrykk for at man tilsynelatende har kontroll med de operasjoner som skal<br />
gjennomføres, <strong>og</strong> det materiell som skal håndteres. Dette har flere årsaker:<br />
Omlastningsoperasjoner er velkjente i bransjen, <strong>og</strong> rutiner er etablert for å gjøre dette så<br />
sikkert som mulig.<br />
Nasjonale myndigheter, klasseselskaper <strong>og</strong> andre har et gjennomarbeidet regelverk basert på<br />
lang erfaring, noe som gjør at en FSO vil bli designet for å kunne operere sikkert, <strong>og</strong> med<br />
lav sannsynlighet for uhell.<br />
Beredskap er allerede etablert gjennom IUA <strong>og</strong> Kystverket (se kap. 5.5.2)<br />
Området for operasjonene bidrar <strong>og</strong>så til at risikoen ikke blir for høy, da farvannet er lett å<br />
operere i for tankskip sammenlignet med andre farvann i Nord-Norge <strong>og</strong> på Vestlandet.<br />
Som sagt har flere hendelser alvorlig konsekvens. Når alvorlige hendelser inntreffer er det<br />
ikke bare en uønsket hendelse som inntreffer, men gjerne en kjede av uheldige<br />
omstendigheter. At hendelser har en lav sannsynlighet bygger på forutsetninger om at<br />
personellet som skal bemanne FSOen har nødvendig kompetanse, <strong>og</strong> at rutiner <strong>og</strong> regelverk<br />
følges.<br />
Som utdypet i kap. 5.2 <strong>og</strong> 10.5 skal STS-operasjoner parallelt med drift av FSOen gi en<br />
rettlinjet økning av risikoen, tilsvarende den aktuelle aktivitetsøkningen.<br />
8 Miljø<br />
8.1 Landskapsbilde<br />
Sarnesfjorden ligger som et fint avgrenset landskapsrom, 2,5–3 km tvers over, med relativt<br />
store landskapsformer. Hovedbebyggelsen på Sarnes ligger langs en liten sidefjord<br />
(Sætervågen), <strong>og</strong> dette området blir ikke direkte påvirket av FSOen. Heller ikke bebyggelsen<br />
i Kobbholet er direkte påvirket av tiltaket, både fordi denne ligger skjermet rent av terrenget,<br />
men <strong>og</strong>så på grunn av vegen/broen som stenger for utsynet. Den øvrige bebyggelsen vil ha<br />
direkte utsyn til aktiviteten.<br />
Ettersom tiltaket ikke krever tiltak på land, <strong>og</strong> avstanden er så stor at lekteren ikke forholder<br />
seg direkte til noe konkret landskapselement på land, er synligheten det eneste argumentet til<br />
saken under dette temaet.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
48 (108)
Figur 28: Sarnesfjorden sett sør-vestover mot Veidnes fra Honningsvågfjellet. Bildet viser<br />
en STS-operasjon der fartøyene er forstørret (manipulert) for å antyde dimensjonen ved<br />
en FSO (Foto: Kystverket)<br />
Synlighet avhengig<br />
av lokalisering<br />
Kobbholet<br />
Magerøysundet<br />
ca. 1100 m<br />
Veidnes<br />
ca. 1100 m<br />
Bismarhallen<br />
Sarnespollen<br />
ca. 1500 m<br />
Buffer 300 m<br />
tilsvarende forventet<br />
sikkerhetssone<br />
Sarnes<br />
Mulig (mest sannsynlige)<br />
lokalisering av FSO<br />
Planområdet viser det område<br />
lekteren m/sikringssone<br />
kan bli liggende innenfor<br />
ikke synlig fra tettbebyggelsen<br />
på Sarnes<br />
- uansett lokalisering<br />
Lille<br />
Altsula<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
Lekter m/to anløpende skip<br />
300 m forventet sikkerhetssone<br />
Planområdet<br />
Hus/hytter<br />
Altsula<br />
Avstander <strong>og</strong> synlighet<br />
Oljeomlasting, Sarnesfjorden<br />
m<br />
0 1 000<br />
SGS / 6070130 / 16.06.2007<br />
Figur 29: Relevante landskapsmessige forhold. Flere av disse er <strong>og</strong>så av interesse for<br />
støyvurderingene (se kap. 8.5)<br />
49 (108)
Landskapsverdien i området er absolutt positiv, blant annet preget av meget vellykket føring<br />
av hovedvegen, som ellers kunne hatt potensiale til å spolere hele området. Landskapet har<br />
ingen oppsiktsvekkende enkeltelementer, men er et attraktivt rekreasjonslandskap med<br />
mange former typiske for kystsonen i regionen.<br />
Landskapsverdi: Liten Middels Stor<br />
Omfanget av tiltaket er ganske entydig negativt, men det skjer i et område med ganske<br />
storskårne landskapsformer, <strong>og</strong> selv ikke konstruksjoner i den størrelsen det er snakk om her<br />
vil ruve særlig i landskapet. Likevel øker det helt klart inngrepsnivået i et området der<br />
hovedinntrykket tross veganlegget er preget av små <strong>og</strong> myke inngrep, <strong>og</strong> der dette er en klar<br />
verdi i dag.<br />
Omfang av tiltak: Stort Middels Lite | Lite Middels Stort<br />
negativt negativt negativt | positivt positivt positivt<br />
8.1.1 Avbøtende tiltak<br />
Det er ikke enkelt å sette inn avbøtende tiltak ettersom lekteren konstrueres utfra<br />
funksjonelle forhold, først <strong>og</strong> fremst styrt av volumet. Hvis en skal komme med en liten<br />
designanbefaling, så måtte det være å vurdere en konstruksjon som viser funksjonen som<br />
ikke-seilende på en tydelig måte. Dette ville i såfall bety å fjerne seg litt fra det rene<br />
skipsdesignet, i motsetning til de skissene som har versert så langt.<br />
Forøvrig er avstanden fra land det viktigste forholdet for landskapsinntrykket. Ettersom det<br />
ikke er mulig å koble lekteren til dagens konstruksjoner eller funksjoner på land, vil<br />
landskapshensynet tilsi plassering lengst mulig fra land.<br />
Reguleringsplanen fremhever viktigheten av løpende utvendig vedlikehold, <strong>og</strong> henviser til<br />
kommunens mulighet for bruk av bruk av plan-<strong>og</strong> bygningslovens skjønnhetsparagraf<br />
(§ 74).<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
50 (108)
Konsekvenser landskapsbilde – oppsummert:<br />
Inngrepet skjer i et interessant <strong>og</strong> relativt verdifullt<br />
landskap. Sammenhengen mellom tiltaket <strong>og</strong><br />
verdiene i landskapet er imidlertid relativt svak.<br />
Landskapet har <strong>og</strong>så en dimensjon som tåler endel<br />
inngrep av den aktuelle typen. Den negative<br />
faktoren er imidlertid ganske entydig, <strong>og</strong><br />
mulighetene for avbøtende tiltak er beskjeden.<br />
Det reduserer ulempen at inngrepet tross driftstid på<br />
flere tiår, er fullstendig reversibelt.<br />
Verdi: Middels til stor<br />
Omfang: Lite til middels negativt<br />
Konsekvens: –/––<br />
8.2 Naturmiljø<br />
Konsekvensen for naturmiljøet er det mest omfattende temaet i denne konsekvensutredningen.<br />
Dette gjelder i noen grad konsekvensen av løpende drift for en FSO-enhet i<br />
Sarnesfjorden, men viktigst konsekvenser av et eventuelt uhellsutslipp enten i Sarnesfjorden<br />
eller i aktivitetsområdet for øvrig. Vurderingene har derfor foregått i tett, gjensidig samspill<br />
mot ROS-analysen (kap. 7) <strong>og</strong> spredningsbergningene (kap. 5.4).<br />
8.2.1 Influensområdet<br />
Influensområdet trekkes 1000 m innover land fra planområdet ettersom fugl i ferskvannene<br />
samt rovfugl trekker ned til sjøen <strong>og</strong> bruker de aktuelle sjø <strong>og</strong> strandområdene til matsøk <strong>og</strong><br />
jakt.<br />
Altsula, Steinviknæringen <strong>og</strong> Bismarhallen som ligger like utenfor planområdet er<br />
hekkelokaliteter for fugl som oppholder seg i fjordområdene i store deler av året.<br />
For et eventuelt alvorlig oljeutslipp antas influensområdet å kunne dekke deler av Magerøya,<br />
<strong>Porsanger</strong>halvøya, Sværholthalvøya, Nordkynhalvøya, ytre deler av <strong>Porsanger</strong>fjorden,<br />
Laksefjorden samt betydelige havområder utenfor. Det forutsettes utfra<br />
drivbaneberegningene at olje ikke vil drive ut gjennom Magerøysundet til Måsøy <strong>og</strong> vestre<br />
deler av Magerøya eller vesentlig forbi Tamsøya i <strong>Porsanger</strong>fjorden.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
51 (108)
8.2.2 Grunnlagsmateriale<br />
Ved siden av innhenting av standardinformasjon fra Direktoratet for Naturforvaltnings<br />
(DNs) Naturdatabase <strong>og</strong> tilgjengelig data <strong>og</strong> rapporter fra Fylkesmannens Miljøvernavdeling,<br />
er det gjennomført feltbefaring i mars 2007 <strong>og</strong> mer systematiske feltregistreringer i<br />
planområdet <strong>og</strong> de nærliggende fuglelokaliteter tidlig i mai 2007. Vi har <strong>og</strong>så hentet inn<br />
fersk informasjon omkring bestandsforhold <strong>og</strong> arter i influensområdet. Bestandsestimater for<br />
sjøfugl i regionen gjort i samarbeid med NINA (Geir Helge Systad) basert på deres siste<br />
oppdateringer av bestandstellinger i regionen.<br />
8.2.3 Naturverdier – kategorier <strong>og</strong> lokaliteter<br />
De store sjøfuglkoloniene<br />
Hekkeområdene for sjøfugl som først <strong>og</strong> fremst er knyttet til åpent hav (krykkje, lomvi <strong>og</strong><br />
lunde). I hekkeperioden (april- august) er det stor aktivitet i <strong>og</strong> mellom koloniene <strong>og</strong><br />
havområdene utenfor hvor næringssøket foregår. Ungene hos flere av alkeartene kan ikke fly<br />
når de forlater koloniene, slik at det foregår et svømmetrekk ut i åpent hav i disse områdene i<br />
juli.<br />
Figur 30: Lundefugl med lodde (Foto: Tor Harry Bjørn)<br />
Gruntvannsområder i de ytre kyststrøk<br />
Moderate dybder ned til 60 meter med god næringstilgang av småfisk <strong>og</strong> bunndyr<br />
(variasjoner gjennom året) Slike kystnære områder er viktig i hekkesesongen for bl.a. skarv,<br />
dykkender, teist <strong>og</strong> måser. I vinterhalvåret er dette viktige beiteområder, spesielt for marine<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
52 (108)
ender som ærfugl, praktærfugl <strong>og</strong> havelle. Slike områder finnes langs kystlinjen i hele<br />
regionen. Her finnes <strong>og</strong>så naturtyper av stor verdi, bl.a. strandenger <strong>og</strong> sanddyner.<br />
Indre kyststrøk<br />
Fjorder <strong>og</strong> sund som er mer beskyttet enn de ytre områdene. Viktig som overvintringsområder<br />
eller rasteplasser for fugl, men <strong>og</strong>så hekkeområder. <strong>Porsanger</strong>fjorden er et eksempel<br />
på dette.<br />
Betydning <strong>og</strong>så for store fugletrekk som hvile/beiteområde (bl.a. polarsnipe <strong>og</strong> dverggås).<br />
Også brakkvannsdeltaer med stort biol<strong>og</strong>isk mangfold. <strong>Porsanger</strong>fjorden har <strong>og</strong>så en stor<br />
steinkobbekoloni. Flere av fjordene har <strong>og</strong>så lokale kysttorskbestander <strong>og</strong> gyteområder for<br />
disse.<br />
Fuglelokaliteter i Sarnesfjorden <strong>og</strong> ytre <strong>Porsanger</strong>fjord<br />
Nær Sarnes er det sjøfugl-lokaliteter av betydning på Store <strong>og</strong> lille Altsula, Steinviknæringen<br />
<strong>og</strong> Bismarhallen. Vi har gjennomgående registrert større tettheter av fugl på disse<br />
lokalitetene enn det som er enn det som er kjent fra tidligere, mens artssammensetningen er<br />
som antatt. Store Tamsøya har den største kolonien ærfugl med ca. 750 par. I områdene i<br />
ytre <strong>Porsanger</strong> er det registrert ca 1000 par hekkefugl. Indre <strong>Porsanger</strong> har en registrert<br />
hekkebestand på ca. 3200 par. Laksefjorden har en bestand på ca 370 par.<br />
Figur 31 Storskarv på Altsula (Foto: Tor Harry Bjørn)<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
53 (108)
Fuglearter som opptrer mer regelmessig i strandsonen <strong>og</strong> i fjorden <strong>og</strong> de nærliggende<br />
områder er: Ærfugl, praktærfugl, havelle, sjøorre, storskarv, småskarv, teist, lomvi, alke,<br />
lunde, siland, laksand, gråmåke, fiskemåke, svartbak, krykkje, rødnebbterne, havørn, tyvjo,<br />
små <strong>og</strong> storlom, grågås, fjæreplytt, sandlo, myrsnipe, tjeld. Forekomstene varierer gjennom<br />
året med størst antall i sommersesongen. Flere arter opptrer mer fåtallig <strong>og</strong> sporadisk.<br />
For noen arter kan tettheten være stor <strong>og</strong>så i vintersesongen. Det er påvist store ansamlinger<br />
av havdykkender, måker <strong>og</strong> alkefugl bl.a. under gyteinnsiget for lodde i mars–april. Dette<br />
innsiget som ikke treffer ikke de samme områdene hvert år, forventes å ha stor betydning for<br />
hvor vi finner de største sjøfuglkonsentrasjonene på denne årstiden.<br />
Sjøfugl i åpent hav<br />
Utbredelse <strong>og</strong> antall sjøfugl bestemmes av en rekke faktorer hvor tilgangen på mat <strong>og</strong><br />
egnede hekkeplasser som de mest sentrale. Barentshavet <strong>og</strong> Finnmarkskysten er et av de<br />
mest sjøfuglrike farvann i verden, hvorav alkefuglene er blant de mest tallrike, <strong>og</strong> flere av<br />
hekkebestandene i Vest-Finnmark er av internasjonal betydning.<br />
Forekomstene følger stort sett sjøfuglenes livssyklus. Vår <strong>og</strong> sommer er de kjønnsmodne<br />
individene knyttet til hekkelokalitetene, <strong>og</strong> selv om alkefugl kan foreta næringssøk i<br />
betydelig avstand fra hekkeplassen (opptil 100 km.), er tettheten i hekkesesongen høyest i de<br />
kystnære farvann. Rekkevidden fra de største koloniene er vist i Figur 32.<br />
Figur 32: Rekkevidde for sjøfugl i hekkesesongen fra de viktigste fuglefjell i området.<br />
Kilde: NINA/SEAPOP. Yttergrense er 100 km<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
54 (108)
Utover høsten forlater de fleste artene hekkeområdene. Enkelte arter som lomvi, polarlomvi,<br />
alke <strong>og</strong> lunde foretar i denne tiden svømmetrekk mot åpent hav, mens skarver, teist,<br />
praktærfugl <strong>og</strong> ærfugl holder seg i de kystnære områder gjennom hele året.<br />
Vinterregistreringer for ærfugl <strong>og</strong> praktærfugl er vist i Figur 33. Fordelingen av sjøfugl i<br />
åpne havområder er <strong>og</strong>så i stor grad bestemt av næringstilgangen, som kan være forskjellig<br />
fra år til år, både med hensyn til konsentrasjon <strong>og</strong> stedfestelse.<br />
Figur 33: Registrerte vinterområder for ærfugl <strong>og</strong> praktærfugl. Kilde: NINA/SEAPOP<br />
Både Hjelmsøya, Gjesværstappan, Sværholt <strong>og</strong> Omgangstauran er internasjonalt viktige<br />
sjøfuglkolonier. Gjesværstappan har en lundebestand som tilsvarer den på Røst med 350–<br />
450 000 par, varierende mellom år. Omgangstauran er Norges nest største krykkjekoloni,<br />
tidligere antatt å huse rundt 100 000 par, men kolonien er ikke talt senere år. Bestandene på<br />
Sværholt <strong>og</strong> Omgang skal telles i 2007.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
55 (108)
Tabell 14: Antall hekkende par sjøfugl i de viktigste koloniene i området Mellom<br />
Hjelmsøya i Måsøy kommune <strong>og</strong> Omgangsstauren i Gamvik kommune. Tall fra<br />
NINA/SEAPOP-2005<br />
Hjelmsøya Gjesværstappan Sværholtklubben Omgangstauran Vest-<br />
Finnmark<br />
Lomvi 5–10 000 5–600 Ca. 35 Ca. 500 Ca 7000<br />
Polarlomvi 5–600 Ca. 25 Ca. 20 Ca. 10 Ca 800<br />
Lunde 60 000 350–400 000 Ca. 5000 Ca. 400<br />
000<br />
Storskarv Ca. 4 700<br />
Teist 100-1000 100-1000 > 100 100–1000 12 000<br />
Ærfugl 50 000<br />
Krykkje 7 500–<br />
12 500<br />
2530 14–15 000 75–100 000<br />
Hjelmsøya har <strong>og</strong>så en betydelig lundebestand, <strong>og</strong> er fremdeles en av de viktigste<br />
lomvikoloniene på kysten av fastlandet. Bestanden er imidlertid redusert til mindre enn 10 %<br />
av det den var på slutten av 60-tallet. Alke er <strong>og</strong>så en viktig art i denne kolonien, tilsvarende<br />
på Gjesværstappan. Gjesværstappan har i tillegg en av de største havsulekoloniene i Norge,<br />
på mer enn 1000 par.<br />
Sværholtklubben er primært en krykkjekoloni, med ca. 15 000 par i 2005. Dette er mye<br />
lavere enn anslag fra 80-tallet.<br />
Pelagisk beitende sjøfugl bruker store havområder <strong>og</strong>så i hekkeperioden, <strong>og</strong> beveger seg<br />
som tidligere nevnt opp mot 100 km ut fra kolonien. De foretrekker imidlertid å fly kortest<br />
mulig, men avstander som mellom Gjesvær <strong>og</strong> utløpet av <strong>Porsanger</strong>fjorden må regnes som<br />
små i denne sammenhengen. Det observerer ofte næringstrekk av lunde mot området øst fra<br />
Gjesværstappan. I regionen er det derfor sannsynlig at alkefugl fra koloniene på Hjelmøya,<br />
Gjesværstappan, Sværholtklubben <strong>og</strong> på Omgangsstauren bruker havområdet mellom<br />
Magerøya <strong>og</strong> Nordkynhalvøya som beiteområde, eller i forbindelse med svømmetrekk.<br />
Trolig vil <strong>og</strong>så havsule fra Gjesværstappan <strong>og</strong>så benytte dette området i forbindelse med<br />
matsøk. Den regnes som moderat sårbar for oljesøl.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
56 (108)
Tabell 15: Oversikt over områder i plan <strong>og</strong> influenssonen som kan være sårbare ved<br />
utslipp av olje (DN, Naturbasen). Disse områdene/lokalitetene er <strong>og</strong>så viktige i oljevernsammenheng.<br />
Nærliggende lokaliteter i Måsøy er <strong>og</strong>så tatt med i tabellen<br />
Område/lokalitet Status<br />
*)<br />
<strong>Nordkapp</strong><br />
Funksjon/ver<br />
di<br />
**)/***)<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
Viktige arter Sårbar sesong<br />
****)<br />
Store Altsula 2 1 / 3 Sjøfugl, lomvi Vår–sommer<br />
Sarnespollen 2 2, 3 / 2 Toppskarv, fl., oter Vår–sommer<br />
Steinviknæringen 2 1 / 2 Gråmåke, ærfugl, oter Vår–sommer<br />
Bismarhallen 2 1 / 2 Gråmåke, oter Vår–sommer<br />
Honningsvåg/Sørvågen 2 3 / 3 Ærfugl Vinter<br />
Nordvågen 2 1,2 / 2 Vade, måke <strong>og</strong> alke Vår–sommer<br />
Sværholtklubben 1 1 / 5 Sjøfugl, krykkje, lomvi,<br />
skarv<br />
Vår–sommer<br />
Lafjordelvmunningen 2 2 / 1 Vadefugl Vår–høst<br />
Selvågen i<br />
Kamøyfjorden<br />
2 5/ 1 Laksand Høst<br />
Skipsfjorden 2 1 / Vade måke <strong>og</strong> alkefugl Vår–sommer<br />
Gjesværstappan 1 1 / 4 Sjøfugl, lunde, kystsel Hele året<br />
Gjesvær skjærgård 1 1, 2 / 4 Ærfugl, havert Hele året<br />
Valan (skytebane) 2 1 / 2 Vade, måke <strong>og</strong> alke Vår–sommer<br />
<strong>Nordkapp</strong> /Hornvika 3 1 / 3 Skarv, teist, planter Vår–sommer<br />
Austerbotn 2 4, 6 / 2 Steinkobbe, Laksand Høst–vinter<br />
Lyngpollen 2 6 / 2 Laksand Vinter<br />
Skarsvåg 4 Planteliv Sommer<br />
Store Kamøya 2 1 / 3 Sjøfugl, ærfugl, teist Vår–sommer<br />
Opnan (vatnet) 2 2, 4 / 2 Ærfugl, kystsel Hele året<br />
Helnes 2 1 / 3 Skarv, teist Vår–sommer<br />
Laukvikfjellet 2 1 / 2 Vade, måke <strong>og</strong> alke Vår–sommer<br />
Ytre Håvika 2 2 / 2 Andefugl Vår–sommer<br />
Håvikvassdraget 2 1 / 2 Vade, måke <strong>og</strong> alke Vår–sommer<br />
Vesterpollen, Kåfjord 2 2 / 2 Vade, måke <strong>og</strong> alke Vår–sommer<br />
Oammarassa 2 1 / 2 Vade, måke <strong>og</strong> alke Vår–sommer<br />
Skjåholmen 2 1 / 3 Terne, måke, teist Vår–sommer<br />
57 (108)
Område/lokalitet Status<br />
*)<br />
Funksjon/ver<br />
di<br />
**)/***)<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
Viktige arter Sårbar sesong<br />
****)<br />
Jernøya 2 1, 4 / 2 Ærfugl, måke, havert Vår–sommer<br />
Djupvika 1 7 / Strandvoller Hele året<br />
Lille Tamsøy 2 1, 2 / 3 Måke, ærfugl, gås Vår–sommer<br />
Måsøy<br />
Ryggefjorden 2 2 / Vade, måke <strong>og</strong> alke Vinter<br />
Litlefjellet, Måsøya 2 1 / 3 Teist Vår–sommer<br />
Hjelmsøya<br />
Stauran<br />
Avløysningen/Omnan<br />
Sandfjorden/Tarevik<br />
Akkarfjorden<br />
Hjelmsøysandfjorden<br />
<strong>Porsanger</strong><br />
1<br />
1<br />
1<br />
2<br />
2<br />
1<br />
1, 2, 3 / 4<br />
1 / 5<br />
1 / 4<br />
2 / 3<br />
2 / 2<br />
1,2,3 / 4<br />
Alkefugl, Skarv,<br />
måker, joer<br />
Alkefugl, skarv. måker<br />
Ærfugl, Havstrand<br />
Ærfugl<br />
Skarv, teist, rovfugl<br />
Store Tamsøy 2 1, 2 / 3 Ender, gås, vadere,<br />
måker<br />
Hele året<br />
Sommer–Vinter<br />
Vinter<br />
Hele året<br />
Vår–sommer<br />
Smørfjordbotn 2 2 / 3 Vadere, ender Vår–sommer–høst<br />
Skarvberget 2 1 / 2 Storskarv, krykkje Vår–sommer<br />
Midtre Leirpollen 2 2 / 2 Vadere, ender Vår–sommer–høst<br />
Reinøya 1 1, 2,7 / 4 Dolomitt, flora Vår–sommer<br />
Børselvosen 1 1,2, Vadefugl, vegetasjon Vår–sommer–høst<br />
Vækker/Väkkärä 1 2/ 4 Ender, vadere, flora Vår–sommer<br />
Ytre Billefjord 2 2 / 3 Vadere, ender Vår–sommer–høst<br />
Stabbursnes/Vesterbot<br />
n<br />
1 1, 2, 4/ 5 Vadere, ender, gås,<br />
flora<br />
Indre <strong>Porsanger</strong>fjord 1 1, 2, 3, 4, 5 / 5 Sjøfugl, vadere, ender,<br />
sel, geol<strong>og</strong>i,<br />
Lebesby – ytre<br />
Store<br />
Risvikbukta/Risvika<br />
2 2/ 2 Vade, måke, alkefugl<br />
Andefugl<br />
Mårøya 2 1, 2/ 3 Toppskarv, ærfugl,<br />
vade, måke <strong>og</strong> alke<br />
Hele året<br />
Hele året<br />
Vår–sommer–høst<br />
Vinter<br />
Vår–sommer<br />
Kifjordbunnen 2 2 Andefugl Hele året<br />
58 (108)
Område/lokalitet Status<br />
*)<br />
Funksjon/ver<br />
di<br />
**)/***)<br />
Vikaholmen/Vika 2 1/ 3 Teist, vade, måke,<br />
alke, ærfugl<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
Viktige arter Sårbar sesong<br />
Angelsnova 2 1/ 2 Storskarv, vade, måke<br />
<strong>og</strong> alkefugl<br />
****)<br />
Vår–sommer<br />
Vår–sommer<br />
Kinaroddsandfjorden 1 7/ Rik flora Vår–sommer<br />
Tømmervikbotnen 2 2/ 2 Vade, måke <strong>og</strong><br />
alkefugl, ender<br />
Finnkjerkenæringen 2 1/ 2 Vade, måke <strong>og</strong><br />
alkefugl<br />
Vår+vinter<br />
Kjøllefjord 2 2/ 2 Andefugl, toppskarv Vinter<br />
Lebesby –<br />
Laksefjorden<br />
Lille <strong>Porsanger</strong>fjord 2 2 / 2<br />
2 / 3<br />
Andefugler<br />
Sangsvane<br />
Lille Porsangen 1 1, 2, 7/ 5 Vadere, ender, spurv<br />
(reg. 73 arter)<br />
Vår–sommer<br />
Vinter<br />
Vår<br />
Vår–sommer–høst<br />
Veidnesholmen 2 1, 2 / 2 Ærfugl Vår–sommer–vinter<br />
Store Brattholmen<br />
-sør<br />
-nord<br />
2<br />
2<br />
2<br />
1, 2 / 2<br />
1 / 2<br />
1 /<br />
Måke, ærfugl, gås<br />
Teist<br />
Toppskarv<br />
Lebesbybukta 2 2/ 2 Andefugl Vinter<br />
Vår–sommer<br />
Vår–sommer<br />
Vår–sommer<br />
Skjåholmen 2 1 / 2 Ærfugl, vade, måke Vår–sommer<br />
Bondøya<br />
-Bondøyskjer<br />
-Sjøområdene<br />
2<br />
2<br />
2<br />
1/ 2<br />
1 / 2<br />
2,4 / 2<br />
Ærfugl, vade, måke<br />
Ærfugl<br />
Ærfugl, sel<br />
Vår–sommer<br />
Vår–sommer<br />
Vinter<br />
Rypøya 2 1 / 2 Teist, ærfugl, terner Vår–sommer<br />
Vassholmen/Raudskjer<br />
et<br />
2<br />
2<br />
1, 4 / 2<br />
4 / 2<br />
Ærfugl,<br />
havert<br />
Vår–sommer<br />
Skarvskjeret 2 1 / 3 Toppskarv Vår–sommer<br />
Brattholmen 2 1 / 2 Ærfugl Vår–sommer<br />
Høst<br />
Indre Laksefjord 2 2,5 / 3 Lom, ærfugl, laksand Hele året<br />
Adamsfjord<br />
naturreservat,<br />
Adamsfjord<br />
1 1, 2, 5 / 1<br />
Våtmark, vadere,<br />
ender<br />
Vår–sommer–høst<br />
59 (108)
Område/lokalitet Status<br />
*)<br />
Funksjon/ver<br />
di<br />
**)/***)<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
Viktige arter Sårbar sesong<br />
****)<br />
2 2, 5 / 3 Vadere, laksand Vår–sommer–høst<br />
*) Status: 1= Naturreservat, 2= Viltområde, 3= Lokalt viktig<br />
**) Funksjon: 1= hekkeområde, 2= Beite/raste/hvile/trekkområde, 3= Overvintring, 4= Yngle/hvile/hårfellingsområde<br />
kystsel, 5= Myteområde, 6= Geol<strong>og</strong>i, 7= botanikk, strandeng<br />
***) Verdi: 1- 5. Arter funksjonsområder hvor 1 tilsvarer lokalt viktig (C), 2-3 tilsvarer viktig (B), 4-5 tilsvarer svært<br />
viktig(A)<br />
****) Sårbar tid: Betraktes som grovt veiledende.<br />
Figur 34: Lokaliteter i plan <strong>og</strong> influensområdet med registreringer av vilt <strong>og</strong> naturfaglige<br />
verdier. Punkter er registrerte oterlokaliteter. Skraverte områder er lokaliteter/områder<br />
med vilt <strong>og</strong>/eller andre naturfaglige kvaliteter. Rød skravering er naturreservater<br />
60 (108)
8.2.4 Strandvegetasjon<br />
Hele <strong>Nordkapp</strong> kommune er svært eksponert <strong>og</strong> med stort sett bratte kyster. Den værharde<br />
beliggenhet bidrar til at vegetasjonen er lite frodig <strong>og</strong> småvokst. De grunne fjordene er uten<br />
særlig utviklet strandvegetasjon <strong>og</strong> uten særlige muligheter for strandenger, sanddyne-<br />
systemer eller større forekomster av tangvoller.<br />
Kommunen er ikke fullt undersøkt men studier på blant annet Store Altsula (Alm & Alsos,<br />
1996), sannsynliggjør at det ikke skal være spesielle botaniske verneverdier i<br />
Sarnesområdet. I andre deler av influensområdet er det registret artsrike lokaliteter i<br />
Skarsvåg <strong>og</strong> Hornvika på yttersia av Magerøya. Innerst inne i Kamøyfjorden (Duken) er det<br />
et kalksteinsområde med interessant vegetasjon <strong>og</strong> voksested for enkelte sjeldne plantearter.<br />
På <strong>Porsanger</strong>øya like overfor Sarnesfjorden ligger to grunne fjorden, Lafjorden <strong>og</strong><br />
Kåfjorden, begge med lite interessant strandvegetasjon. Dette gjelder <strong>og</strong>så for viker <strong>og</strong> den<br />
vesle sandfjorden Porsangvika som har sandfront <strong>og</strong> dynehei et stykke innover i landet.<br />
Artsutvalget er rimelig stort, men uten de mer spesielle artene ((Elven <strong>og</strong> Johansen 1983).<br />
Sværholthalvøya (del av influensområde) er jamt bratt <strong>og</strong> uten muligheter for strandenger,<br />
sanddynesystemer eller større forekomster av tangvoller.<br />
På Sværholthalvøya ligger Djupvika naturreservat, hvor fredningen er å bevare et isranddelta<br />
med hevede strandlinjer/strandvoll. Det er ikke beskrevet vegetasjon i området som er<br />
spesielt sårbar.<br />
Kinnaroddsandfjorden ytterst på Nordkinnhalvøya er en sandfjord med tilhørende<br />
sanddynesystem <strong>og</strong> en rik flora. Floraen gjenspeiler overgangen mellom vestlig <strong>og</strong> østlig<br />
sandstrandvegetasjon. Forstranda har store mengder ishavsreddik, mens dynegrasheia er<br />
variert, med tørr reinrosehei på ryggene <strong>og</strong> mer frodig engvegetasjon i søkkene. Fjorden ble<br />
vernet som naturreservat i 1991.<br />
8.2.5 Offisielt prioriterte arealkategorier<br />
Verneområder<br />
Det finnes ingen vernede eller foreslått vernede områder innenfor planområdet eller i<br />
nærheten av dette. Innenfor influensområdet er det derimot flere lokaliteter med verneverdi,<br />
bl.a. flere naturreservater <strong>og</strong> viltområder. Også like utenfor influensområdet finnes tungt<br />
prioriterte naturområder, ikke minst innover <strong>Porsanger</strong>fjorden.<br />
Miljøprioriterte områder<br />
En oversikt over Finnmark fylkesmannens miljøprioriterte lokaliteter (MOB) er tilgjengelig i<br />
Marin Ressurs Data Base (MRDB). MOB-modellen tar hensyn til verneverdier, sårbarhet for<br />
olje, restitueringstid, naturlig forekomst <strong>og</strong> økonomisk erstattbarhet. Resultatet er en<br />
prioriteringsskala fra A til E hvor A er den høyeste som oppnås for områder med nasjonal <strong>og</strong><br />
internasjonal verneverdi.<br />
Oversikten over A <strong>og</strong> B lokaliteter viser at slike finnes innenfor plan- <strong>og</strong> influensområdet.<br />
Dette er høyt prioriterte områder som er sårbare for olje. I umiddelbar tilknytning til<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
61 (108)
planområdet er Store Altsula klassifisert som MOB-B lokalitet. Innenfor influensområdet er<br />
Honningsvåg havn <strong>og</strong> Sværholtklubben kvalifisert som MOB-A lokalitet, mens Kamøya<br />
(Kamøyfjorden) <strong>og</strong> Oppnanvatnet (Magerøya), samt Veidnesholmen (Laksefjorden) er<br />
kvalifisert som MOB-B. Av områder i regionen som har spesiell verdi er de indre deler av<br />
<strong>Porsanger</strong>fjord innenfor Billefjord <strong>og</strong> Børselv som er klassifisert som MOB-A område.<br />
Spesielt miljøfølsomme områder<br />
Spesielt miljøfølsomme områder (SMO) mht. oljeforurensning i norske kyst- <strong>og</strong> havområder<br />
er blitt identifisert gjennom en analyse av DN <strong>og</strong> SFT. Slike områder er definert som ett<br />
ge<strong>og</strong>rafisk avgrenset område som inneholder en eller flere forekomster av spesielle<br />
naturressurser som er sårbare for en påvirkningsfaktor(her akutt oljeforurensning)., <strong>og</strong> som i<br />
beste fall vil trenge lang tid for å restituere til et naturlig nivå eller vesentlig skade.<br />
Kriteriene er anvendt på utvalgte naturressurser i norske farvann innenfor gruppene strand,<br />
fisk, sjøfugl <strong>og</strong> marine pattedyr.<br />
Vesentlig skade er gitt i betydning av bestandsandeler som kan gå tapt, hvor forskjellige<br />
grenseverdier danner kriteriene for identifikasjon av det enkelte SMO, tilsvarende:<br />
– 5 % reduksjon av internasjonal bestand (internasjonal SMO)<br />
– 10 % reduksjon av norsk bestand (nasjonal SMO)<br />
– 20 % reduksjon av regionale bestand (regional SMO)<br />
Resultatene av SMO analysen viser at det er ikke er internasjonale, nasjonale eller regionale<br />
SMO for sjøfugl, marine pattedyr, fisk eller strandhabitater innenfor eller i umiddelbar<br />
nærhet til planområdet. Nærmeste område innbefatter <strong>Porsanger</strong>fjorden rundt Lille <strong>og</strong> store<br />
Tamsøya (grågås <strong>og</strong> steinkobbe) som ligger i grensen av influensområdet.<br />
Imidlertid står to vernede områder i fare ved et større utslipp. Dette er Sværholtklubben<br />
naturreservat ytterst på Sværholtklubben <strong>og</strong> Djupvika naturreservat lenger inne i<br />
<strong>Porsanger</strong>fjord.<br />
Nasjonal laksefjord<br />
<strong>Porsanger</strong>fjorden like sør for planområdet er en nasjonal laksefjord som omfatter en<br />
kyststrekning på ca 40 km. Ytre Grense går fra Ytre Veidnes til Kjerringvikneset. I luftlinje<br />
langs sjø ligger denne grensa ca. 60 km fra Sarnesfjorden. I følge DN er grensen for nasjonal<br />
laksefjord en skarp grense med ett regime innenfor <strong>og</strong> ett annet utenfor. En oljeomlastning<br />
berører ikke området innenfor grensa, <strong>og</strong> problemstillinger om nasjonal laksefjord ansees<br />
dermed ikke å være et utredningstema.<br />
Inngrepsfrie naturområder (INON)<br />
Miljøforvaltningen har over tid definert såkalt inngrepsfrie naturområder utfra avstanden til<br />
noen definerte tekniske inngrep. Soneringen (se Figur 35) er knyttet til minsteavstander på 1,<br />
3 <strong>og</strong> 5 km fra inngrepene, med 5 km som krav for status som ”villmarkspreget” område.<br />
Denne kategorien dekker i vårt influensområde begge sider av Magerøysundet, Vannfjord,<br />
Helnes, Stikkelsvågnæringen (alle på Magerøya), Sværholthalvøya, Store <strong>og</strong> lille Tamsøya,<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
62 (108)
vestsiden av Laksfjorden fra Veidnes <strong>og</strong> inn til fjordbotn, en rekke av øyene i Laksefjorden<br />
<strong>og</strong> området mellom Oksefjorden <strong>og</strong> Kinnarodden.<br />
Uavhengig av den begrensede treffsikkerheten for INON-metoden, kan vi oppsummere at<br />
den østlige delen av influensområdet er blant de delene av kyst-norge som har færrest <strong>og</strong><br />
lettest tekniske inngrep.<br />
Figur 35: Oversikt over inngrepsfrie naturområder: Lys grønn= 1–3 km. Medium grønn=<br />
3–5 km. Mørk grønn = > 5 km. Kilde INON 01.03<br />
8.2.6 Verdivurdering i <strong>og</strong> tett innpå planområdet<br />
Delområde A: Bismarhallen <strong>og</strong> Steinviknæringen<br />
Bismarhallen: området består av en gresskledd fjellskrent (230 m.o.h.) med bart berg, ur <strong>og</strong><br />
blokkmark samt noe rasmark. Fungerer i hovedsak som hekkeområde for en koloni gråmåke.<br />
250 par observert i 1986. Under feltregistreringer 8. mai i år ble bestanden beregnet til ca<br />
450 til 500 par. Ellers av betydning hekker et 10 talls svartbak i området. Oteren er <strong>og</strong>så<br />
vanlig i dette området <strong>og</strong> flere sportegn ble registrert under feltarbeidet langs hele området.<br />
Havørn hekker trolig i denne lokaliteten. Område er beiteland for tamrein. Ellers ikke noe av<br />
spesiell betydning.<br />
Steinviknæringen: området består av en gresskledd fjellskrent med bart berg, ur <strong>og</strong><br />
blokkmark. Hekkelokalitet for gråmåke. 120 par registrert hekkende (1986). Antallet<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
63 (108)
gråmåke i fjorden utgjør en liten del av den totale bestanden i Vest-Finnmark som utgjør ca<br />
50 000 par.<br />
Verdi naturmiljø: Liten Middels Stor<br />
Figur 36 Bismarhallen (Foto: Tor Harry Bjørn)<br />
Delområde B: Store <strong>og</strong> Lille Altsula<br />
Hekkelokalitet for storskarv, ca 65 par registrert under feltregistreringer i år, noe som utgjør<br />
en liten del av bestanden i mellom Sørøya <strong>og</strong> Tana som er kalibrert til ca 4700 par. Noe<br />
ærfugl <strong>og</strong> siland, tjeld, svartbak (ca 20 par) <strong>og</strong> grågås på øya. Relativt stor gråmåsekoloni på<br />
Store Altsula, ca 550 par registrert langs sørøstsiden under feltarbeidet. Teist hekker trolig<br />
langs øst <strong>og</strong> vestsiden av øya. Øya har flere sitteplasser for havørn, som <strong>og</strong>så ble registrert<br />
på øya. Ingen aktive hekkelokaliteter ble registrert under feltregistreringene. Relativt stor<br />
tetthet av teist på sjøen rundt øya, som indikerer hekkeaktivitet på øya. Vanskelig å beregne<br />
antall hekkende individer. Innpå øya ble det registrert 3 par lirype samt spilleaktivitet av<br />
enkeltbekkasin. På Lille Altsula hekker det noen få par gråmåke <strong>og</strong> svartbak. Trolig <strong>og</strong>så<br />
ærfugl. Beiteområde for ærfugl <strong>og</strong> siland rundt øyene.<br />
Lavlandet i nord <strong>og</strong> vest på Store Altsula har godt utviklet strandvegetasjon, hovedsakelig<br />
tangvoller. Både flora <strong>og</strong> vegetasjon bærer preg av at øya har vært benyttet som innmark<br />
(slåtteng). Ingen flora med spesiell betydning er registrert på øya.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
64 (108)
Verdi naturmiljø: Liten Middels Stor<br />
Delområde C: Strekningen Veidnesbukta–Steinviknæringen<br />
Denne strandstrekningen består for det meste av rullesteinsfjære, berg <strong>og</strong> blokkmark. Det<br />
hekker noe ærfugl langs strekket, noen myrer <strong>og</strong> småvann innenfor med en viss betydning<br />
for ender <strong>og</strong> vadere. Røsslyngmark <strong>og</strong> områder med gress. Oteren opptrer jevnlig i området,<br />
flere hilokaliteter. Langs strekningen ligger <strong>og</strong>så Kobbholet, som er en skjermet poll med<br />
betydning for bl.a. ærfugl.<br />
Magerøysundet<br />
Kobbholet<br />
C<br />
Veidnes<br />
Bismarhallen<br />
Grense for planområdet<br />
A<br />
Sarnespollen<br />
Sarnes<br />
Lille<br />
Altsula<br />
Altsula<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
1<br />
D<br />
De marine<br />
områdene i<br />
Sarnesfjorden<br />
Figur 37: Delområder for vurdering av naturverdier i Sarnesfjorden<br />
B<br />
Steinviknæringen<br />
A<br />
Naturvurdering - delområder<br />
Oljeomlasting, Sarnesfjorden<br />
2<br />
m<br />
0 2 000<br />
SGS / 6070130 / 16.06.2007<br />
Sarnespollen noe grunnere, bløtbunnsfjære med lokal betydning for vadefugl <strong>og</strong> ender.<br />
Grågås, stokkand, siland, tjeld, fjæreplytt, myrsnipe, rødstilk, steinvender, teist registrert<br />
under feltbefaringer.<br />
Vadere, andefugl, grågås, fiskemåke, rødnebbterne <strong>og</strong> lom fra vannene innenfor opptrer<br />
trolig jevnlig i forbindelse med matsøk langs denne strekningen. Bekkene som munner ut i<br />
fjorden fører ikke anadrome fiskearter. Ingen strandeng eller flora av betydning langs dette<br />
strekket.<br />
Verdi naturmiljø: Liten Middels Stor<br />
65 (108)
Delområde D: Sarnesfjorden, marine områder<br />
Havert <strong>og</strong> steinkobbe registreres jevnlig i fjorden, spesielt vinterstid. Det er ikke registrert<br />
kaste/hårfellingslokaliteter i området. Fjorden fungerer nok som beiteområde for kystsel på<br />
lik linje med andre fjorder i området.<br />
Beiteområde for en rekke sjøfuglarter. De vanligste er teist, storskarv, havelle, måkefugl,<br />
ærfugl <strong>og</strong> siland. Vinterstid er det relativt store mengder teist i fjorden. Det ble ikke<br />
registrert lundefugl eller lomvi på fjorden selv om disse i perioder trolig oppholder seg i<br />
området på matsøk, spesielt ved loddeinnsiget. På befaringstur i mars ble det registrert rundt<br />
300 teist i fjorden mellom Steinviknæringen <strong>og</strong> Bismarhallen med de største<br />
konsentrasjonene rundt Store Altsula. I området er det registrert i alt 13 rødlistede arter.<br />
Det er ikke registrert særskilte gyte- eller oppvekstområder i nærheten av området hvor<br />
plasseringen av lekteren er tiltenkt. Imidlertid er det kjent fra lokale fiskere at torsk <strong>og</strong><br />
r<strong>og</strong>nkjeks gyter i fjorden. Disse lokalitetene ligger ifølge første utkast til planpr<strong>og</strong>rammet<br />
inne i fjorden langs nordsiden. Forekomstene av fisk <strong>og</strong> aktivitetene gjennom året antas å<br />
følge hva som er vanlig ellers i områdene i tilknytning til Magerøysundet. Lodde<br />
forekommer <strong>og</strong>så i fjorden enkelte år, <strong>og</strong> det er sannsynlig at den gyter i fjorden fra tid til<br />
annen.<br />
Fjorden er beiteområde for laksefisk (laks/sjørøye/sjøørret), samt andre marine fiskearter<br />
som er vanlig i denne regionen. Det er trolig områder med konsentrasjoner (pelagisk) av egg<br />
<strong>og</strong> larver i deler av året. Ellers finnes de vanligste arter av marine alger i strandsonen <strong>og</strong><br />
områder ned til vekstdybder. Langs Altsula <strong>og</strong> Bismarhallen er det gode forekomster av<br />
storalge (finger <strong>og</strong> sukkertare).<br />
Kaldvannskorallen Lophelia pertusa kan være registrert i området. Størrelse <strong>og</strong> tilstand er<br />
ikke kjent. Lokaliteten ligger i såfall øst for Bismarhallen på 40–50 m dyp. Imidlertid ble<br />
kalkfragmenter fra dette området bestemt som en kalkalge av typen Lithothamnium glaciale<br />
eller ”rød kalkalge” på norsk. (Marinarkeol<strong>og</strong>iske undersøkelser Sarnesfjorden, 1994.<br />
Tromsø Museum). Mulig er det denne fiskere har fått i garn tidligere. Dette bør imidlertid<br />
undersøkes nærmere for å unngå eventuell konflikt med utlegging av ankerkjetting. Inntil<br />
dette er bekreftet vurderes verdien i fjorden som om det ikke er kaldvannskoraller på stedet.<br />
Verdi naturmiljø: Liten Middels Stor<br />
8.2.7 Verdivurdering for aktuelle deler av influensområdet<br />
Delområde E: Åpent hav<br />
Sjøfugl er sårbar for akutt oljeforurensning til havs <strong>og</strong> skadepotensialet er oftest vurdert som<br />
stort. Siden fugler kan forflytte seg over store avstander på kort tid, gir dette et meget<br />
komplekst utbredelsesbilde i tid <strong>og</strong> rom. Variasjon i utbredelse er stor både mellom år,<br />
gjennom året <strong>og</strong> mellom arter. Sjøfuglers utbredelse er i stor grad bestemt av hvor de finner<br />
egnet næring. Kunnskapen om endringer i fordelingsmønstre over tid er <strong>og</strong>så mangelfulle.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
66 (108)
Trolig vil det i perioder av året være konsentrasjoner av sjøfugl fra Gjesværstappan,<br />
Hjelmsøya, Sværholt <strong>og</strong> helt øst til Omgangsstauren på Nordkynhalvøya i havområdet<br />
mellom Magerøya <strong>og</strong> Nordkynhalvøya. Hjelmsøya litt lenger vest er en av de viktigste<br />
hekkekoloniene i Norge for lomvi, mens Gjesværstappan utgjør den største konsentrasjon av<br />
lunde etter Røst. Sværholt <strong>og</strong> Omgangstauran har store hekkebestander av krykkje.<br />
I perioder vil det med stor sannsynlighet opptre arter som lomvi, polarlomvi, lunde, alke,<br />
alkekonge, havhest <strong>og</strong> krykkje i varierende antall gjennom det meste av året. Vurderingen<br />
tar hensyn til dette <strong>og</strong> verdien av dette området blir derfor høy. Rødlisteartene krykkje<br />
(sårbar)<strong>og</strong> lomvi (kritisk truet) fra koloniene i området vil i perioder opptre i dette<br />
havområdet, sannsynlig i et betydelig antall. Ærfugl <strong>og</strong> praktærfugl kan <strong>og</strong>så i perioder<br />
opptre i området. I perioder er det trolig <strong>og</strong>så tettheten av fiskeegg <strong>og</strong> larver stor i dette<br />
havområdet.<br />
Verdi naturmiljø: Liten Middels Stor<br />
Delområde F: Strand-/kystbiotoper<br />
Flere viltlokaliteter, kolonier, beite- <strong>og</strong> myteområder for fugl finnes i hele influensområdet<br />
(<strong>Porsanger</strong>fjord, Magerøya, Sværholtklubben, Laksefjord <strong>og</strong> Nordkynhalvøya). I tillegg kan<br />
flere naturreservater bli berørt av et eventuelt oljeutslipp. Teist (nær truet) hekker spredt i<br />
bergsprekker <strong>og</strong> steinurer langs hele kyststrekningen, sjøender hekker på flere lokaliteter i<br />
hele influensområdet, det samme gjør storskarv m.fl. Krykkjekolonien på Sværholt var på ca<br />
15 000 par i 2005, noe mindre enn tidligere registreringer på 80- <strong>og</strong> 70-tallet. Det ble ikke<br />
registrert alke, polarlomvi dette året. Kolonien skal imidlertid telles opp i år (2007).<br />
Oteren er vanlig i hele dette kystområdet <strong>og</strong> hilokaliteter finnes jevnt fordelt i hele vest-<br />
Finnmark (Bjørn 2000). Sandstender, strandenglokaliteter samt store områder med uberørt<br />
kystlandskap finnes <strong>og</strong>så i influensområdet. Store Tamsøya er et viktig område for ærfugl<br />
med rundt 1000 hekkende par. I Laksefjord <strong>og</strong> Nordkynhalvøyas vestside hekker ca 1500<br />
par storskarv. Ytre <strong>Porsanger</strong> ca 700 par. Imidlertid vil ingen store kolonier med alkefugl<br />
bli direkte berørt av et eventuelt større utslipp fra Magerøya (jfr. spredningsanalysen).<br />
Verdi naturmiljø: Liten Middels Stor<br />
8.2.8 Omfang <strong>og</strong> konsekvens av tiltaket<br />
Generelle konsekvenser<br />
Sjøfugl regnes blant de biol<strong>og</strong>iske ressursene som er mest sårbare for oljesøl. Spesielt<br />
gjelder dette for arter som tilbringer mye av tiden på sjøen. I gjeldende område gjelder dette<br />
i første rekke skarver, marine dykkender, fiskeender <strong>og</strong> alkefugl.<br />
De fleste hvalartene er spredt over store områder, <strong>og</strong> for disse er konsekvensene vurdert som<br />
små. For steinkobbe <strong>og</strong> havert er skadepotensialet størst når dyrene er samlet i større antall<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
67 (108)
under kasting <strong>og</strong> hårfelling. Nærmeste SMO for sel er <strong>Porsanger</strong>fjord, hvor steinkobbe<br />
tilfredsstiller det regionale kriteriet. De indre, mest sårbare delene av fjorden ligger<br />
imidlertid utenfor influensområdet. Oteren er vanlig i hele området <strong>og</strong> er betraktet som<br />
særlig sårbar for oljeforurensning.<br />
Det er ingen registrerte havstrandlokaliteter som regnes som spesielt sårbare innenfor plan<br />
<strong>og</strong> influensområdet.<br />
De vesentligste konsekvensene av oljesøl på naturmiljøet i det aktuelle området kan<br />
oppsummeres som følger:<br />
– Drivende oljeflak kan ramme sjøfugl som lever i tilknytning til sjøoverflaten, enten<br />
ved at de dykker/beiter eller hviler<br />
– Olje som strander kan ramme sjøfugl <strong>og</strong> andre fuglearter som bruker<br />
fjære/strandsonen ved matsøk, rasting, trekk eller hvile<br />
– Olje som driver på overflaten <strong>og</strong> strander kan ramme pattedyr som lever i tilknytning<br />
til sjøen, for eksempel oter <strong>og</strong> sel<br />
– Olje som strander kan tilsøle/tildekke <strong>og</strong> forårsake giftvirkninger på plante- <strong>og</strong><br />
dyreorganismer i fjære- <strong>og</strong> strandsonen, eventuelt trenge ned i grunnen <strong>og</strong> medføre<br />
utlekking <strong>og</strong> eksponering over tid<br />
– Olje som strander kan ved sterk vind piskes opp <strong>og</strong> tilsøle havstrender <strong>og</strong> strandenger<br />
<strong>og</strong> medføre tildekking <strong>og</strong> giftvirkninger for planter <strong>og</strong> dyr som lever i <strong>og</strong> til dels<br />
ovenfor sprøytesonen<br />
– Olje som dispergeres eller løses ned i vannmassene kan gi giftvirkninger ovenfor fisk<br />
(herunder fiskeegg <strong>og</strong> larver) <strong>og</strong> andre planktoniske organismer.<br />
– Olje som strander eller driver vil redusere bruksverdien av områder for friluftsliv <strong>og</strong><br />
rekreasjon for et kortere eller lengre tidsrom<br />
– Olje som blendes ned i vannmassene kan medføre forurensning av sjømat, samt<br />
giftvirkninger/<strong>og</strong> eller stressvirkning for fisk <strong>og</strong> skalldyr i oppdrettsanlegg<br />
Delområde A: Bismarhallen <strong>og</strong> Steinviknæringen<br />
Anleggsperioden/etableringsfasen:<br />
Aktiviteten i forbindelse med etableringen <strong>og</strong> oppankring av lekteren vil trolig ikke medføre<br />
særlige forstyrrelser for disse koloniene. De aktuelle fugleartene er relativt robuste for<br />
forstyrrelser <strong>og</strong>så i hekkesesongen. Oteren er vant til menneskelige aktiviteter <strong>og</strong> vil trolig<br />
fort tilvenne seg støy <strong>og</strong> aktiviteter i nærområdet.<br />
Driftsperioden:<br />
Omlasting <strong>og</strong> normale aktiviteter ved drift av anlegget vil trolig ha liten innvirkning <strong>og</strong><br />
minimale effekter på de aktuelle fugle- <strong>og</strong> pattedyrbestandene. Støyen rundt installasjonen<br />
<strong>og</strong> i nærområdet vil forstyrre noe, men det skal finnes alternative områder i nærheten.<br />
Omfang av tiltak: Stort Middels Lite | Lite Middels Stort<br />
negativt negativt negativt | positivt positivt positivt<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
68 (108)
Delområde B: Store <strong>og</strong> Lille Altsula<br />
Anleggsperioden/etableringsfasen:<br />
Det er ingen grunn til å forvente merkbare effekter.<br />
Driftsperioden:<br />
En lokal reduksjon av beiteområdet kan kompenseres p.g.a. god tilgang på alternative<br />
områder.<br />
Omfang av tiltak: Stort Middels Lite | Lite Middels Stort<br />
negativt negativt negativt | positivt positivt positivt<br />
Figur 38 Innover Sarnesfjorden Fra Store Altsula (Foto: Tor Harry Bjørn)<br />
Delområde C: Strekningen Veidnesbukta–Steinviknæringen<br />
Anleggsperioden/etableringsfasen:<br />
Det er ingen lokaliteter som ikke skal tåle belastningen i anleggsperioden, heller ikke om det<br />
blir en viss aktivitet på land/over kai i selve Sarnesfjorden.<br />
Driftsfasen:<br />
Omlastning <strong>og</strong> normale aktiviteter vil ikke påvirke dyre <strong>og</strong> fugleliv langs dette strekket da<br />
avstanden ut til lekteren er for stor til at forstyrrelser av betydning oppnås.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
69 (108)
Omfang av tiltak: Stort Middels Lite | Lite Middels Stort<br />
negativt negativt negativt | positivt positivt positivt<br />
Delområde D: Sarnesfjorden, marine områder<br />
Anleggsperioden/etableringsfasen:<br />
Aktiviteten vil kunne medføre forstyrrelser på beitende sjøfugl som benytter seg av selve<br />
området hvor lekteren lokaliseres. Imidlertid vil det være tilgjengelige områder ellers i<br />
fjorden. Marint dyreliv vil ellers i liten grad bli forstyrret av denne aktiviteten. Avstanden til<br />
grunner <strong>og</strong> eventuelle rev er så stor at disse områdene ikke vil bli påvirket i særlig grad.<br />
Samlet sett vil aktiviteten trolig medføre minimale effekter på arter i vannmassene i <strong>og</strong> rundt<br />
lokaliseringsstedet. Hvis det mot formodning skulle være et kaldtvanns korallrev som er<br />
registrert i Sarnesfjorden vil dette kunne skades av de faste fortøyningene. Dette bør i så fall<br />
kunne fanges opp av den havbunnskartleggingen som må skje før utlegging, <strong>og</strong> forebygges<br />
på den måten (se kap. 8.2.6)<br />
Driftsfasen:<br />
Omlasting <strong>og</strong> normale aktiviteter vil ikke påvirke lokalt fugle- <strong>og</strong> dyreliv i særlig grad.<br />
Forstyrrelsene ute i fjorden på lokale arter vil trolig være av liten betydning. Lokale<br />
hendelser <strong>og</strong> små uhellsutslipp vil kunne ramme lokalt hekkende arter i Sarnesfjorden<br />
spesielt. Konsekvensen av et uhellsutslipp for et eventuelt korallrev antas å være liten, men<br />
det er en kjensgjerning av sårbarheten for disse organismene er så godt som ukjent.<br />
Omfang av tiltak: Stort Middels Lite | Lite Middels Stort<br />
negativt negativt negativt | positivt positivt positivt<br />
Lokale konsekvenser i Sarnesfjorden – samlet<br />
Konsekvensene lokalt er vurdert opp mot natur <strong>og</strong> miljøfaglige verdier i fjorden <strong>og</strong><br />
omfanget av tiltaket. Videre er det lagt vekt på lokale verdier <strong>og</strong> betydningen av disse i en<br />
regional sammenheng.<br />
Tiltaket er lokalisert ute i fjorden <strong>og</strong> vil i svært liten grad medføre fysiske ødeleggelser i<br />
landskapet <strong>og</strong> i leveområder for plante <strong>og</strong> dyreliv. Selve lekteren vil legge beslag på et<br />
relativt lite sjøareal i fjorden, mens innseilingsleden for tankbåtene vil oppta noe areal over<br />
korte perioder.<br />
Forstyrrelser på lokale hekke-/beiteområder ansees å bli minimale. De fysiske inngrep på<br />
havbunnen pga. utlegging av ankere <strong>og</strong> ankerkjettinger vil føre til en lokal midlertidig<br />
økning av partikulært innhold i vannmassene <strong>og</strong> forårsake midlertidige forstyrrelser av<br />
planter <strong>og</strong> dyr i sjøen, samt noe dødelighet på dyreliv i bunnhabitater. Dette vil imidlertid ha<br />
en svært liten ge<strong>og</strong>rafisk utstrekning <strong>og</strong> vil ikke være av betydning for de respektive<br />
bunndyrpopulasjonene i fjorden. Hekkeforekomstene av fugl i fjorden utgjør isolert sett for<br />
små andeler av hekkebestanden til at de blir vurdert som særlig viktige.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
70 (108)
I driftsammenheng er det en viss sannsynlighet for at uhellsutslipp direkte knyttet til<br />
omlastingen. Utslippene med frekvens anslått sjeldnere enn årlig, varierer fra meget små<br />
volum opp til 300–500 liter. Årsaken kan være lekkasje av hydraulikkolje, lekkasje på<br />
overføringsslangen, eller langt sjeldnere, brudd på overføringsslangen. Alle slike søl skal<br />
fanges opp av den interne, permanente oljevernberedskapen <strong>og</strong> vil være gjenstand for<br />
kontinuerlig overvåkning.<br />
Skulle det likevel, mot alle forutsetninger, bli et utslipp i denne størrelsesorden, vil<br />
konsekvensen være sterkt avhengig av årstiden. Skulle det skje i hekkesesongen vil de lokale<br />
bestandene av alkefugl, sjøender <strong>og</strong> skarv bli sterkt rammet. Trolig vil <strong>og</strong>så deler av<br />
gråmåkebestanden i fjorden bli berørt. Det samme gjelder for svartbak. De to sistnevnte<br />
bestandene er forøvrig av rent lokal betydning. For alle sjøfuglartene gjelder det at<br />
bestandene i potensielt eksponerte områder i Sarnesfjorden er relativt små i forhold til<br />
totalbestandene i regionen. Effektene av et mindre oljesøl kan utfra dette forutsettes å være<br />
restituert, senest i løpet av noen få år, ved immigrasjon fra lokaliteter i nærliggende områder.<br />
Gråmåke regnes normalt som lite sårbar for oljesøl, men ”Server”-forliset i Nordhordland<br />
viste at det var denne arten som var mest tilgriset av olje. Arten var <strong>og</strong>så i utgangspunktet<br />
den vanligste sjøfuglarten i distriktet når ulykken skjedde. Gråmåkebestanden har i de senere<br />
år økt i alle overvåkningslokalitetene.<br />
Oter er betraktet som særlig sårbar for oljeforurensning, <strong>og</strong> lokale utslipp vil kunne ramme<br />
den lokale bestanden i fjorden sterkt. Også oterbestanden i fjorden vil imidlertid i løpet av<br />
relativt kort tid restitueres som følge av immigrasjon fra nærliggende områder som <strong>og</strong>så har<br />
en høy tetthet av oter.<br />
Uhellsutslip av olje i Sarnesfjorden vil trolig ikke ha noen innvirkning på et eventuelt<br />
korallrev.<br />
Omfang av tiltak: Stort Middels Lite | Lite Middels Stort<br />
negativt negativt negativt | positivt positivt positivt<br />
Delområde E: Åpent hav<br />
I perioder vil det kunne være store ansamlinger av sjøfugl i disse områdene i forbindelse<br />
med matsøk både vinterstid <strong>og</strong> i forbindelse med hekkingen. Trolig kan det forekomme<br />
svømmetrekk av alkefugl gjennom dette området etter endt hekkesesong. Trolig vil det <strong>og</strong>så<br />
i perioder være ansamlinger av måkefugl som krykkje, gråmåke <strong>og</strong> svartbak på matsøk <strong>og</strong><br />
beiting i sjøområdene mellom Magerøya <strong>og</strong> Nordkynhalvøya. Spesielt alkefugl <strong>og</strong> sjøender<br />
vil være svært utsatt for oljesøl, men <strong>og</strong>så måkefugl.<br />
Havområdet ligger innenfor området som kan benyttes av fugl fra de store kolonier lenger ut<br />
på kysten. Det er imidlertid vanskelig å forutsi mengden av sjøfugl i dette havområdet, da<br />
antallet vil variere gjennom året <strong>og</strong> mellom år avhengig av både byttedyrsituasjonen <strong>og</strong><br />
tidspunkt på året ved et eventuelt oljesøl.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
71 (108)
Den mest dramatiske vurderingen av konsekvens tar utgangspunkt i en situasjon hvor det er<br />
beitedyr tilgjengelig i dette området <strong>og</strong> store ansamlinger med både alkefugl <strong>og</strong> måker.<br />
Konsekvensene kan i så fall bli svært negativ.<br />
Omfang av tiltak: Stort Middels Lite | Lite Middels Stort<br />
negativt negativt negativt | positivt positivt positivt<br />
* )<br />
** )<br />
*) Hvis stor ansamling av beitende fugl i det havområdet som dekkes av oljeutslipp. Primært<br />
bare for utslipp utenfor Sarnesfjorden (Meget liten sannsynlighet)<br />
**) Inkluderer de fleste situasjoner som ikke dekkes av *)<br />
Delområde F: Strand-/kystbiotoper<br />
Sværholt naturreservat vil ved eventuelle uhellsutslipp i vår-/sommersesongen kunne<br />
rammes hardt, selv om krykkje ikke er den arten som er mest utsatt for oljesøl.<br />
Flere lokale bestander myter i nærområdene sine <strong>og</strong> er spredt i hele utbredelsesområdet, uten<br />
av spesifikke lokaliteter peker seg ut. Kunnskapen om myteområder er mangelfull hos flere<br />
arter.<br />
Det meste av kystlinjen i influensområdet består av steinete strender, svaberg <strong>og</strong> fjellvegger.<br />
Slike områder vil ved oljesøl i relativt kort tid bli vasket rene av bølger. Slike substrater ble<br />
f.eks. etter Exxon Valdez ulykken vurdert som friske etter to år når det gjelder<br />
hovedgruppen av organismer på slike substrater (store alger, rur, muslinger <strong>og</strong><br />
strandsnegler).<br />
Omfang av tiltak: Stort Middels Lite | Lite Middels Stort<br />
negativt negativt negativt | positivt positivt positivt<br />
* )<br />
** )<br />
8.2.9 Avbøtende tiltak<br />
*) Hvis ugunstig sesong <strong>og</strong> spredningsretning<br />
**) Inkluderer de fleste situasjoner som ikke dekkes av *)<br />
Anleggsfasen <strong>og</strong> etableringsfasen for lekteren bør om mulig foregå utenom hekkesesongen<br />
da fugl generelt er mer sårbar for forstyrrelser i denne fasen.<br />
Det viktigste forebyggende tiltaket med hensyn til akutte utslipp av olje <strong>og</strong> det marine miljø<br />
er gode rutiner for å hindre uønskede hendelser <strong>og</strong> dermed uhellsutslipp.<br />
En rask <strong>og</strong> effektiv beredskap mot oljeforurensning er et annet viktig avbøtende tiltak.<br />
Relevante beredskapstiltak er vurdert i beredskapsanalysene <strong>og</strong> vil danne grunnlag for en<br />
detaljert beredskapsplan.<br />
Ellers er det viktig å ha på plass rutiner for etterkantundersøkelser etter eventuelle<br />
utslippsuhell, samt rutiner for hensiktsmessig håndtering av oljeskadde fugl <strong>og</strong> dyreliv.<br />
Responstid for dette systemet bør være to døgn, som for den statlige beredskapen.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
72 (108)
Det bør <strong>og</strong>så iverksettes kartlegging av havbunnen i området hvor lekteren skal lokaliseres,<br />
for å forvisse seg om eventuelle forekomster av koraller. Disse bør unngås ved utlegging av<br />
ankerfester.<br />
Konsekvenser naturmiljø – oppsummert<br />
Naturverdiene i området er gjennomgående store, selv<br />
om de viktigste fuglefjellene i regionen <strong>og</strong> de varierte<br />
naturverdiene i indre del av <strong>Porsanger</strong>fjorden ligger<br />
utenfor influensområdet.<br />
Omfanget av tiltaket er gjennomgående beskjedent,<br />
med unntak av større uhellsutslipp som i verste fall<br />
kan gi store <strong>og</strong> negative virkninger.<br />
Delområde A: Bismarhallen <strong>og</strong> Steinviknæringen<br />
Verdi: Middels<br />
Omfang: Lite negativt<br />
Konsekvens: –<br />
Delområde B: Store <strong>og</strong> Lille Altsula<br />
Verdi: Middels til stor<br />
Omfang: Lite negativt<br />
Konsekvens: –<br />
Delområde C: Strekn. Veidnesbukta–Steinviknæringen<br />
Verdi: Liten til middels<br />
Omfang: Lite negativt<br />
Konsekvens: –<br />
Delområde D: Sarnesfjorden, marine områder<br />
Verdi: Middels<br />
Omfang: Lite negativt<br />
Konsekvens: –<br />
Delområde E: Åpent hav<br />
Verdi: Stor<br />
Omfang: *) Lite negativt / **) Stort negativt<br />
Konsekvens: *) –/ **)––––<br />
Delområde F: Strand-/kystbiotoper<br />
Verdi: Middels til stor<br />
Omfang: *) Middels negativt / **) Stort negativt<br />
Konsekvens: *) ––/ **)–––<br />
8.3 Ballastvann<br />
8.3.1 Formelt grunnlag<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
*) Inkludert evt. moderate uhellsutslipp under<br />
"normale" omstendigheter<br />
**) Hvis alvorlig uhellsutslipp under tenkbare, men<br />
svært lite sannsynlige <strong>og</strong> maksimalt uheldige<br />
omstendigheter<br />
Ballastvannshåndtering for en FSO i Sarnesfjorden vil måtte forholde seg til IMOs<br />
ballastvannskonvensjon (International Convention for the Control and Management of<br />
Ships' Ballast Water and Sediments).<br />
73 (108)
Konvensjonen har ikke trådt i kraft per i dag. Norge ratifiserte den nylig, men det er fortsatt<br />
mange parter som må ratifisere avtalen før den trer i kraft. Dette skjer sannsynligvis tidligst i<br />
2010.<br />
Avtalen er delt i to faser:<br />
Det skal kreves ballastvannsutskifting i åpent farvann på stort havdyp.<br />
Alle skip skal ha teknisk utstyr som håndterer ballastvannet om bord på en slik måte at<br />
organismer i vannet dør. Framdrift for implementering av slikt utstyr er ikke klarlagt.<br />
Siden transportøren må forvente krav om ballastvannshåndtering i utslippstillatelsen fra<br />
SFT, er det rimelig å legge til grunn at IMO-konvensjonens krav vil komme som spesifikke<br />
krav allerede fra dag én. Dette legges derfor til grunn for KUen.<br />
8.3.2 Forventet konkret prosedyre<br />
Prosedyren blir dermed som følger:<br />
”Ballastvannutskifting skal om mulig foregå lengre enn 200 nautiske mil fra land på havdyp<br />
over 200 m. Når dette ikke er mulig, kan skip gjennomføre ballastvannutskifting i tråd med<br />
IMOs retningslinjer inntil 50 nautiske mil fra land på havdyp over 200 m. Partene til<br />
konvensjonen kan <strong>og</strong>så etablere områder nærmere land der ballastvannutskifting kan<br />
tillates.”<br />
Norge har per i dag ikke innført noen egne områder for ballastvannsutskifting, men i<br />
Kirkenes Transit STS-tillatelse åpnes det for at utskifting kan finne sted inntil 30 nautiske<br />
mil fra land, så sant dypet er større enn 200 meter.<br />
Dette er knyttet til seilingskorridoren for skip langs den nordligste delen av kysten, som går<br />
30 nautiske mil fra land. Fordelen med en slik ordning er at skip som ankommer i ballast<br />
eksempelvis fra Rotterdam har stor mulighet til å skifte ballast underveis uten å fravike sin<br />
opprinnelige kurs. En slik ordning bør videreføres så langt det er mulig. Alternativet, i hvert<br />
fall i henhold til IMO-konvensjonen, er nemlig at skipene ikke skifter ballast i det hele tatt. I<br />
konvensjonen heter det:<br />
”Skip skal ikke måtte avvike fra planlagt reise for å gjennomføre ballastvannutskifting i tråd<br />
med hovedreglene beskrevet ovenfor. Dersom skipet ikke passerer et område der<br />
ballastvannutskifting kan gjennomføres i henhold til reglene, har skipet rett til å slippe ut<br />
ubehandlet ballastvann.”<br />
Videre stiller avtalen krav til volumetrisk utskifting:<br />
”Regelen definerer en standard for ballastvannutskifting som sier at 95 prosent volumetrisk<br />
utskifting er det generelle kravet. Dersom gjennompumpingsmetoden benyttes, så skal tre<br />
ganger gjennomstrømning være tilstrekkelig, eller at det kan påvises 95 prosent volumetrisk<br />
utskiftning.”<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
74 (108)
Skipene kan altså enten skifte ballastvann fullstendig ved å pumpe alt ballastvann fra<br />
tankene på sjøen <strong>og</strong> deretter fylle nytt (empty/refill) eller ved å pumpe gjennom tankene med<br />
tre ganger tankens volum (flow-through).<br />
Operatøren av en FSO må sørge for at alle skip som skal ankomme Sarnesfjorden i ballast<br />
får beskjed om kravet før skipet starter på reisen til <strong>Nordkapp</strong> kommune. Skipene må <strong>og</strong>så få<br />
beskjed om dokumentasjonskravet, det vil si at skipene skal avgi dokumentasjon for<br />
ballastvannsutskifting som inneholder:<br />
- Hvor ballasten som skiftes ut er tatt om bord<br />
- Hvor ballastvannsutskifting har funnet sted (posisjon)<br />
- Hvordan ballastvannet er utskiftet (tanker tømt <strong>og</strong> fylt opp igjen eller gjennomspylt)<br />
- Volum for utskiftet ballastvann for samtlige tanker<br />
- Ansvarlig offiser for ballastvannsutskiftingen<br />
Normalt oversendes ballastvannsrapporten til operatøren, <strong>og</strong> lagres for senere rapportering<br />
til myndighetene. Hvis skipet av en eller annen grunn ikke kan skifte hele eller deler av<br />
ballastvannsvolumet, må dette oppgis med begrunnelse.<br />
8.3.3 Langsiktig løsning<br />
Så snart ballastvannskonvensjonen trer endelig i kraft, samt ordninger for rensing av<br />
ballastvann om bord på skipene er implementert, kan prosedyrene for ballastvannsutskifting<br />
fjernes. Fra det tidspunkt vil ballastvannshandteringen helt <strong>og</strong> fullt være skipenes ansvar.<br />
8.3.4 Utredningsbehovet<br />
Ut fra disse betraktningene regner vi temaet som lite relevant for videre konsekvensutredning,<br />
ut fra samme resonnement som at vi ikke utreder konsekvenser av alminnelig<br />
sjøtransport i regionen.<br />
8.3.5 Avbøtende tiltak<br />
Oppfølging av nevnte regelverk <strong>og</strong> prosedyrer kan anses som avbøtende tiltak i forhold til<br />
det opplegget som tidligere har vært aktuelt for de aktuelle fartøytypene.<br />
8.4 Kulturminner <strong>og</strong> kulturmiljø<br />
8.4.1 Metode<br />
Tre hovedverdier legges til grunn for vurderingen av kulturminner: Opplevelses-,<br />
kunnskaps- <strong>og</strong> bruksverdi. I tiltak som medfører visuelle konsekvenser, vil opplevelsesverdi<br />
knyttet til autentisitet være en særlig viktig verdi. Med autentisitet menes at kulturminner/miljøet<br />
er ekte eller opprinnelig med hensyn til blant annet form, funksjon eller tidsperiode.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
75 (108)
Tabell.1. Hoved- <strong>og</strong> delverdier brukt ved verdivurdering av kulturminner <strong>og</strong> kulturmiljø<br />
(basert på RA 2001, 2003)<br />
Opplevelsesverdi Kunnskapsverdi Bruksverdi<br />
Identitetsverdi<br />
Symbolverdi<br />
Estetisk verdi<br />
(Arkitektonisk/<br />
kunstnerisk)<br />
Autentisitet<br />
Sammenheng/miljø<br />
Representativitet<br />
Historisk kildeverdi<br />
Vitenskapelig kildeverdi<br />
Alder<br />
Variasjon/mangfold<br />
Autentisitet<br />
Typisk vs. Sjelden<br />
Tidsdybde<br />
Miljøverdi<br />
Bruksressurser<br />
Økol<strong>og</strong>isk verdi<br />
Næringsverdi<br />
Pedag<strong>og</strong>isk verdi<br />
Det skilles mellom direkte <strong>og</strong> indirekte konsekvenser for kulturminner. Innenfor<br />
planområdet vil byggingen kunne gi både direkte <strong>og</strong> indirekte konsekvenser på<br />
kulturminnene <strong>og</strong> kulturmiljøene. Utenfor planområdet vil vi bare ha indirekte konsekvenser<br />
av visuell karakter.<br />
Direkte innvirkning kan skje ved at kulturminnet skades, dekkes til, fjernes, ødelegges eller<br />
på andre måter blir skjemmet eller oppstykket. Dette er konsekvenser som fortrinnsvis hører<br />
anleggsfasen til.<br />
Indirekte påvirkning vil kunne være at landskapet rundt kulturminnet endres betraktelig i<br />
forhold til hvordan det opprinnelig har vært.<br />
8.4.2 Avgrensning av influensområde<br />
Bygging <strong>og</strong> drift: Dette er tiltak på land som kan komme i konflikt med kulturminner eller<br />
kulturmiljø. Det gjelder kaianlegg, adkomstvei eller ankerfester. Det gjelder <strong>og</strong>så indirekte<br />
påvirkning gjennom støy, ferdsel <strong>og</strong> blink. Slike ting vil være skjemmende for kulturminner.<br />
Avgrensningen av influensområdet settes til de nære områdene i Sarnesfjorden. Dette er<br />
strandsonen i fjorden samt Store <strong>og</strong> Lille Altsula. Dette uredes på vanlig måte <strong>og</strong> det taes<br />
hensyn til direkte <strong>og</strong> indirekte konflikter mellom tiltak <strong>og</strong> kulturmiljø.<br />
Uhellsutslipp: Temaet er svært lite utforsket. Områdets størrelse er knyttet til størrelsen på<br />
utslippet, været i utslippsøyeblikket <strong>og</strong> hvilken vei strømmen går. KU-avgrensningen er som<br />
den generelle avgrensingen for tiltaket (se kart s. 12).<br />
8.4.3 Situasjon/verdi<br />
Tiltaket skal legges i en fjord som er typisk for kysten av Vest-Finnmark. Vegetasjonen er<br />
sparsom, men litt rikere enn den er på yttersiden. Magerøya tar av for vestavinden <strong>og</strong> gjør<br />
det litt varmere her.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
76 (108)
Sarnesfjorden<br />
Noen hus <strong>og</strong> hytter står spredt rundt i fjorden, de fleste på nordsiden <strong>og</strong> en ny riksvei følger<br />
strandsonen mot tunnelen inn til Honningsvåg. Inntrykket av stedet er et åpent<br />
finnmarkslandskap med gjenreisningshus <strong>og</strong> hytter. Innest i pollen har distrikt 16 ei<br />
gjeterhytte. Litt lenger ut i fjorden ligger det en husklynge som skiller seg ut fra den spredte<br />
<strong>og</strong> litt tilfeldige plasseringen som husene har. Sarnes har en klart definert boligflate <strong>og</strong><br />
strukturer som umiddelbart gir inntrykk av at det har bodd folk her<br />
lenge. Landskapet for øvrig har et skrint <strong>og</strong> ”marginalt” preg, men<br />
her finner vi tjukk gresstorv <strong>og</strong> klare spor etter husmurer <strong>og</strong><br />
gammer. En veldig tydelig indikasjon på det kom i 1949 da det ble<br />
funnet en sabel av jern fra 15–1600 tallet på Sarnes. Funnet ble<br />
gjort av Konrad Olsen under veiarbeid i en ”gammel jordhaug”<br />
hvor det befant seg flere gamle hustufter. Sabelen er et meget<br />
sjeldent funn <strong>og</strong> representerer ei gammel tid på en veldig tydelig<br />
måte.<br />
Som en følge av utredningen <strong>og</strong> byggingen av<br />
fastlandsforbindelsen til Magerøya (FATIMA) ble det i 1989 <strong>og</strong><br />
1990 satt i gang omfattende registreringsarbeid av Tromsø<br />
Museum <strong>og</strong> Samisk etn<strong>og</strong>rafisk avdeling. Arbeidet foregikk i<br />
Sarnesfjorden <strong>og</strong> i Kåfjord hvor 31 ulike kulturminner ble<br />
registrert. 13 av disse var klassifisert som samiske.<br />
I etterkant av dette arbeidet ble det foretatt store utgravinger av en<br />
del utvalgte kulturminner. Kulturminnene var representative for de<br />
kulturmiljøene som man mente å se i Sarnesfjorden <strong>og</strong> utvalget<br />
skulle avspeile dette. Det ble derfor valgt ut to boplasser fra eldre<br />
steinalder, fire fra yngre steinalder <strong>og</strong> tidlig metalltid samt en<br />
rekke samiske gammetufter. Det ble <strong>og</strong>så gravd ut en del<br />
hellegroper, en type fornminner som stammer fra jernalder <strong>og</strong><br />
hyppig forekommer i Finnmark. Mange fine funn ble gjort,<br />
kanskje særlig verdt å nevne er ravperla fra hus 3A på Veidnes.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
Figur 39:<br />
Sinclairesabel<br />
fra Sarnes:<br />
Foto. Tromsø<br />
Museum<br />
Ravperla stammer trolig fra et område sør i Østersjøen, nåværende Polen, Estland <strong>og</strong> Latvia.<br />
Dette området er rikt på rav <strong>og</strong> har eksportert lignende smykkesteiner til store deler av<br />
Europa. Det at man finner en slik ravperle på et sted som må betegnes som den ytterste<br />
utpost selv i dag, er merkverdig. Likevel er ikke funnet unikt. Det har vært gjort lignende<br />
funn i Hellefjord på Sørøya <strong>og</strong> på Melkøya utenfor Hammerfest. Ravperler har derfor vært<br />
vanligere enn man skulle tro <strong>og</strong> vitner om at Finnmark har hatt forbindelser med resten av<br />
Europa selv i Yngre steinalder.<br />
Sarnes ble kjent i hele det arkeol<strong>og</strong>iske miljøet i Norge i 1994 da svaret på dateringene fra<br />
de eldste boplassene kom. De ga dateringen 10 440–9398 f.Kr. Dette er den eldste<br />
dateringen som noen gang er gjort i Norge <strong>og</strong> den passet ikke inn i det generelle<br />
arkeol<strong>og</strong>iske bildet som man hadde dannet seg. Man kunne plutselig hevde at de første<br />
menneskene i Norge bodde på Sarnes. Etterpå kom det nye dateringer fra samme lokalitet<br />
77 (108)
som gav yngre dateringer <strong>og</strong> som stemte godt med det øvrige materialet fra utgravingen. Det<br />
ble derfor antatt at den første dateringen var tatt fra området under ildstedet slik at man<br />
daterte humuslaget som ildstedet lå på <strong>og</strong> ikke selve materialet fra ildstedet. Det går i dag en<br />
faglig diskusjon om spørsmålet i det arkeol<strong>og</strong>iske fagmiljøet, <strong>og</strong> den første <strong>og</strong> eldste<br />
registreringen kan så langt ikke<br />
avskrives.<br />
Fatima-prosjektet var et meget<br />
stort arkeol<strong>og</strong>isk prosjekt.<br />
Prosjektet hadde sin bakgrunn i<br />
veibyggingen. Kulturminnene<br />
som lå i traseen måtte derfor<br />
fjernes. Dette betydde at alle<br />
registrerte kulturminner i<br />
nærheten av traseen ble frigitt<br />
<strong>og</strong> totalgravd. Dette gjaldt<br />
nesten alle kulturminnene i<br />
Sarnesfjorden. Kulturminnene i<br />
Finnmark ligger i hovedsak<br />
langs sjøen fra fjæra <strong>og</strong> opp til<br />
70 moh. Bilveier legges gjerne<br />
Figur 40:<br />
Ravperle funnet i en tuft på Veidnes i Sarnesfjorden. Foto:<br />
til samme området slik at kulturminner blir svært påvirket av veiprosjekt. Det finnes derfor<br />
nesten ikke kulturminner igjen i Sarnesfjorden.<br />
Store Altsula<br />
Navnet Altsula kommer av det gammelnorske ordet for fiskevær, ”alpt”. Ser man på Friis<br />
sine kart fra 1860 tallet så skrives Altsula, Alptsula, <strong>og</strong> navnet antyder altså at det skal ha<br />
vært et fiskevær her en gang i tida. Ordet ”sula” kommer av det samiske ”suolo” for øy slik<br />
at navnet betyr ”fiskeværøy” (sml.: Værøy i Lofoten). Navnet er <strong>og</strong>så interessant fordi det er<br />
en blanding av gammelnorsk <strong>og</strong> samisk noe som er relativt sjelden i Finnmark. Det er altså<br />
ikke et fornorsket samisk navn slik vi så ofte finner det, men en kombinasjon av to ord. Et<br />
samisk <strong>og</strong> et norsk. Dette kan gi en pekepinn på at vi her har med et sjøsamisk fiskevær å<br />
gjøre, men navnet i seg selv er for lite til å kunne fastslå det.<br />
På Altsula er det to steder hvor vi finner kulturminner. Det ene er Tofta på Nordsiden, rett<br />
overfor Honningsvåg, det andre området på Store Altsula. På toft er det spor etter noe som<br />
synes å være ei mangeromstuft. Kulturlagene er så pass tjukk her at vi i hvert fall har med en<br />
relativt stor gårdshaug <strong>og</strong> gjøre, men morfol<strong>og</strong>isk ser det mer ut som ei mangeromstuft. Det<br />
andre området med kulturminner er på innsiden av øya mot Veidnes. Her har vi ei lang<br />
strekning med mange ulike kulturminner. Vi finner rester av gårdsdrift, et fiskebruk fra før<br />
krigen, rester av store gjelder til tørking av fisk samt en rekke gamle tufter. Flere av disse<br />
tuftene stammer antagelig fra middelalder. De ligger på rekke i små grupper fra Vesternova<br />
<strong>og</strong> sørover. Den sørlige delen av Altsula er meget bratt <strong>og</strong> ikke mulig å gå på flo sjø.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
78 (108)
Verdimessig ligger Altsula høyt. Kulturminnene er mange <strong>og</strong> de to lokalitetene Vesternova<br />
<strong>og</strong> Tofta har kulturmiljøer av svært stor interesse. Miljøet er autentisk <strong>og</strong> uforstyrret med<br />
høy estetisk verdi, kunnskapsverdi <strong>og</strong> kildeverdi.<br />
Marinarkeol<strong>og</strong>i<br />
De marinarkeol<strong>og</strong>iske undersøkelsene ble gjort i området fra Studentervika til Kobbholet,<br />
hele Kobbholet ble gjennomsøkt <strong>og</strong> strekningen ut rundt Veidnes <strong>og</strong> ut til Bismarhallen.<br />
Undersøkelsene må betegnes som svært grundige. Det ble utført 76 dykk med en varighet fra<br />
30–70 minutter. Samlet gir dette en dykketid på 2 døgn eller mer. Feltarbeidet har slik sett<br />
gitt Tromsø Museum som ledet arbeidet verdifull informasjon <strong>og</strong> innsikt i hva man kan<br />
forvente å finne på bunnen av Sarnesfjorden.<br />
Bakgrunnen for dykkingen har med endringen i havnivå opp igjennom historien å gjøre.<br />
<strong>Havn</strong>ivået de siste 10 000 år har variert betraktelig <strong>og</strong> har stått ganske mye høyere enn det vi<br />
har i dag, men <strong>og</strong>så betydelig lavere. Man regner med at havnivået for ca 9000 år siden var<br />
ca 10 meter lavere enn det vi har i dag. Bakgrunnene for dykkingen var derfor å se etter<br />
mulige bosetningsspor fra denne tiden. Ofte vil kulturminner som har ligget lenge under<br />
vann være svært godt bevart <strong>og</strong> det knyttes derfor stor spenning til lokaliteter der slike funn<br />
kan være mulig. Det ble ikke dykket på dybder under 15 meter fordi man ikke kunne<br />
forvente slike spor der. Følgelig ble det ikke lett etter vrak <strong>og</strong> lignende, men gjennom<br />
samtaler med Tromsø Museum har det kommet frem at man ikke anser dette for sannsynlig.<br />
Strømforholdene i området er så pass sterke at man antar at eventuelle vrak ganske raskt vil<br />
bli brutt ned <strong>og</strong> forsvinne.<br />
Til tross for grundig <strong>og</strong> nitidig arbeid ble det ikke gjort funn av arkeol<strong>og</strong>isk art under de<br />
marinarkeol<strong>og</strong>iske undersøkelsene. En del kvartsitt <strong>og</strong> mulige avslag av kvartsitt ble funnet,<br />
men ingen kunne oppvise tegn til bearbeiding <strong>og</strong> de ble derfor forkastet. Således står de<br />
marinarkeol<strong>og</strong>iske undersøkelsene uten positive funn (TRM 1996).<br />
Kulturminne/-miljø – verdi for de aktuelle områdene<br />
Store Altsula Liten Middels Stor<br />
Sarnes: Liten Middels Stor<br />
Sarnesfjorden: Liten Middels Stor<br />
Sannsynlighet for funn ved videre studier<br />
– Potensialet for nye funn i strandsonen langs Sarnesfjorden er lite<br />
– Potensialet for nye funn på Lille Altsula er middels<br />
– Potensialet for funn på Sarnes <strong>og</strong> Store Altsula er meget stort.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
79 (108)
8.4.4 Omfang <strong>og</strong> konsekvens av tiltaket<br />
Tiltaksområdet hadde svært høy kulturhistorisk verdi inntil utgravningen i forkant av<br />
Fatima-prosjektet. Denne verdien er nå sterkt redusert. Unntakene er Altsula, Lille Altsula<br />
<strong>og</strong> Sarnes. Selve Sarnes ble ikke berørt av veibyggingen <strong>og</strong> kulturminnene her har derfor<br />
ligget urørt. Det samme gjelder for de to nevnte øyene i området.<br />
Tiltaket vil derfor i første rekke kunne påvirke kulturminnene på disse stedene. Det vil da<br />
ikke bli snakk om påvirkning av direkte art, men autentisiteten ved kulturminnene vil<br />
påvirkes ved at det foregår oljeomlasting tett opp til dem. Likevel er ikke dette varige<br />
inngrep. De opphører straks lekteren flyttes. Det kan derfor ikke være snakk om<br />
konsekvenser av betydelig grad.<br />
Faren for ukontrollerte utslipp er av en annen art. Slike utslipp vil kunne påvirke strandnære<br />
kulturminner i stor grad. Dette gjelder både oljesølet, men <strong>og</strong>så aktiviteten som følger av<br />
opprydningen. Oljesøl i seg selv vil ikke påvirke kulturminnene i direkte grad, men det vil<br />
skape usikkerhet rundt dateringen av dem. Kulturminner dateres ofte ut fra C14 analyser av<br />
trekull. Disse prøvene vil kunne bli forstyrret av at det trenger olje inn i trekullet. Resultatet<br />
da vil være at dateringene blir eldre enn det kulturminnene er.<br />
Hektisk aktivitet rundt oppryddingsarbeidet vil <strong>og</strong>så kunne skade kulturminner som ligger i<br />
strandsonen. Det har derfor gjøres derfor forsøk sammen med de regionale kulturminnemyndighetene<br />
(fylkeskonservator/samisk kulturminnevern) på å komme opp med<br />
retningslinjer for tiltak (inkl. evt. atkomstveier) dersom det skulle skje et større utslipp.<br />
Arbeidet krever grundig kartlegging av kulturminnenes plassering <strong>og</strong> her gjenstår det mye<br />
arbeid. Det finnes flere databaser om temaet, men så langt er alle utilstrekkelige.<br />
Kulturminnenes plassering er ikke nøyaktig nok <strong>og</strong> alle kulturminnene er ikke med, men<br />
basene blir stadig bedre.<br />
Blant annet for redusere denne risikoen har det lokale IUA som de første i Norge kombinert<br />
sanering med bruk av landgangsfartøy, helt uten behov for atkomst fra veg, med tett kontakt<br />
mot kulturminnemyndighetene. Opplegget ble utprøvd under beredskapsøvelsen Barents<br />
Rescue, med godt resultat.<br />
Omfang samlet:: Stort Middels Lite | Lite Middels Stort<br />
negativt negativt negativt | positivt positivt positivt<br />
Følgende tabell viser de viktigste stedene som vil kunne bli rammet av et større utslipp med<br />
konsekvenser langt utenfor planområdet. Det må <strong>og</strong>så presiseres at dette ikke er alle<br />
kulturminnene i nedslagsområdet, men bare en liten del av den totale massen. Det må <strong>og</strong>så<br />
påregnes at det er mange uregistrerte steder med viktige kulturminner.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
80 (108)
Tabell 16: Identifiserte lokaliteter med særlig behov for sikring mot et større oljesøl<br />
Sted Beliggenhet Kulturminner Verdi<br />
Finnkjerka 1 mil vest for Kjøllefjord<br />
Skjelvik Vestsiden av Laksefjorden<br />
Veidnesholmen<br />
Ytre<br />
Adjastatnjarga<br />
Indre<br />
Adjastatnjarga<br />
8.4.5 Avbøtende tiltak<br />
Vestsiden av<br />
Laksefjorden, munningen<br />
av Lille <strong>Porsanger</strong><br />
Like sør for Repvåg i<br />
<strong>Nordkapp</strong> kommune<br />
Like sør for Repvåg i<br />
<strong>Nordkapp</strong> kommune<br />
Et av de viktigste samiske<br />
kulturminnene vi har. Offersted.<br />
Kulturmiljø med minst 20 ulike<br />
kulturminner<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
Meget stor<br />
Meget stor<br />
57 ulike tufter er registrert. Meget stor<br />
25 samiske urgraver. Et viktig<br />
gravfelt fra middelalder.<br />
70 samiske urgraver. Også dette<br />
et meget viktig gravfelt<br />
Negative konsekvenser vil i første rekke være knyttet til faste installasjoner på land. Dette<br />
gjelder kaianlegg <strong>og</strong> eventuelle ankerfester på land. I sjøen er konsekvensene langt mindre.<br />
Likevel ønsker Tromsø Museum tilgang til film fra undervannskamera i forbindelse med<br />
kartlegging som uansett må gjøres før plassering av ankerkjetting.<br />
Eventuelle faste installasjoner på land legges utenom Altsula, Lille Altsula, yttersida av<br />
Veidnes <strong>og</strong> yttersida av Sarnes. Kulturminnene er konsentrert her <strong>og</strong> konsekvensene ved<br />
inngrep vil være størst på disse stedene.<br />
I forhold til uhellsutslipp kan oljevernberedskapen påvirke utfallet direkte, men nesten like<br />
viktig er oppfølging for å unngå skader fra den aktiviteten som følger av uhellet.<br />
Atkomstvegene anbefales holdt utenom stedene nevnt i forrige avsnitt. Disse vegene avtales<br />
med Finnmark Fylkeskommunes areal <strong>og</strong> kulturavdeling gjennom et allerede etablert<br />
samarbeid.<br />
Meget stor<br />
Meget stor<br />
81 (108)
Konsekvenser kulturminner/kulturmiljø – oppsummert<br />
Kulturverdiene i Sarnesfjorden er sterkt redusert<br />
etter at FATIMA-forbindelsen ble fullført, men<br />
verdiene på selve Sarnes <strong>og</strong> enda med på Altsula er<br />
fortsatt av betydelig interesse.<br />
Det imidlertid veldig lite som tyder på at tiltaket vil<br />
gi vesentlige negative konsekvenser for disse<br />
verdiene. Dette hindrer likevel ikke at skisserte<br />
avbøtende tiltak ved eventuelle uthellsutslipp kan<br />
være av stor verdi.<br />
Delområde A: Store Altsula<br />
Verdi: Middels til stor<br />
Omfang: Lite negativt<br />
Konsekvens: –<br />
Delområde B: Sarnes<br />
Verdi: Liten til middels<br />
Omfang: Lite negativt<br />
Konsekvens: –<br />
Delområde C: Sarnesfjorden<br />
Verdi: Liten<br />
Omfang: Lite negativt<br />
Konsekvens: 0<br />
8.5 Støy<br />
I forbindelse med SFTs tillatelse til STS-operasjonene er det fastslått at støygrensene for<br />
industristøy på land er det relevante grunnlaget for vurderingene. Det er all grunn til å<br />
forvente at dette <strong>og</strong>så vil gjelde <strong>og</strong>så for FSO-løsningen.<br />
Tabell 17: Aktuelle støygrenser – SFT T-1442 + tillatelse etter f-lovens § 11 for STSoperasjon<br />
Dag<br />
(06-19)<br />
Kveld<br />
(19-23)<br />
Natt 1<br />
(23-07)<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
Søn-/<br />
helligdag<br />
(07-23)<br />
Natt 2 9<br />
(23-07)<br />
L pAekv12h L pAekv4h L pAekv8h L pAekv16h L pA1<br />
(dBA) (dBA) (dBA) (dBA) (dBA)<br />
Bolig/fritidsbolig 55 50 45 50 60<br />
9 Knyttet til impulsstøy. LpA1 er et statistisk maksimalnivå, uttrykt som det støynivået som overskrides i<br />
1 % av tiden.<br />
82 (108)
Det antatt helkontinuerlige driftsopplegget tilsier at det må dimensjoneres etter nattkravet på<br />
45 dBA.<br />
Ettersom det ennå ikke er spesifisert noe fartøy eller noe presist driftsopplegg, har vi ikke<br />
grunnlag for noen nøyaktig beregning av den fremtidige støysituasjonen. Dette tilsier at<br />
oppgaven i denne omgang er å sannsynliggjøre støysituasjonen for en FSO-operasjon, mens<br />
det blir opp til operatøren å dokumentere at plassering, utstyr <strong>og</strong> drift faktisk innfrir de<br />
aktuelle kravene.<br />
8.5.1 Vurdering – verdi <strong>og</strong> omfang av tiltak<br />
Som grunnlag for vurderingene tar vi utgangspunkt i støymålinger utført i forbindelse med<br />
Kirkenes Transits STS-operasjoner 10 . Det følgende er en oppsummering av resultatene, en<br />
vurdering av forskjellene mellom en STS- <strong>og</strong> en FSO-operasjon, <strong>og</strong> noen plantekniske<br />
betraktninger rundt situasjonen. For beregningstekniske detaljer henvises til notatet.<br />
Beregningene 11 tar utgangspunkt i støysituasjonen ved bebyggelse 1500 meter fra skipene.<br />
Dette synes som en rimelig tilpasning til en generell vurdering av forholdene, selv om<br />
enkeltbygg kan komme noe nærmere utfra avgrensningen i reguleringsplanene. Dette gjelder<br />
særlig på fritidsbebyggelsen på Veidnes <strong>og</strong> utenfor Sarnes.<br />
Konklusjonene fra etter måling over 18 timer i en antatt relevant driftssituasjon med<br />
tilstrekkelig nøytrale meteorol<strong>og</strong>iske forhold er som følger (sitat støyrapport):<br />
– Støynivået ved nærmeste bolig/fritidsbolig i avstand 1500 meter fra omlastingspunktet<br />
er […] beregnet til: LpAeq.natt = 42 dB <strong>og</strong> LA1 = 46 dB 12<br />
– Målingene viser at betingelsene i forurensningsmyndighetens tillatelse innfris med en<br />
margin på ca. 3 dB.<br />
– De forskjellige operasjonene, ankring, buksering <strong>og</strong> overføring av last har ikke<br />
nevneverdig innflytelse på gjennomsnittlig, ekvivalent støynivå, men det er<br />
hjelpemotorer som dominerer støybildet under hele STS-operasjonen.<br />
I forhold til FSO-operasjonen tilsier dette at:<br />
– Det er en relativt betydelig margin på 3 dbA til grenseverdiene etter norm ”Natt 1”<br />
(se over). Dette gir rom for et visst avvik i konstruksjon <strong>og</strong> en viss fleksibilitet i<br />
avstand til aktuell bebyggelse<br />
10<br />
Honningsvåg,, støy fra tankskip, Brekke <strong>og</strong> Strand akustikk as, 27.04.2007<br />
11<br />
Beregningene er basert på støymåling etter SFTs TA 590 i en avstand på 300 meter fra en konkret<br />
STS-operasjon. Avstanden er valgt for å minimalisere problemene med utskilling av bakgrunnsstøy<br />
o.a.<br />
12<br />
Tilsvarende henholdsvis Natt 1 <strong>og</strong> Natt 2 i grenseverditabellen.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
83 (108)
– Viktigheten av hjelpemotorene i det totale lydbildet tilsier at spesifikasjonen for disse<br />
motorene vil være helt sentrale for det samlede resultatet. Dette er en faktor som<br />
operatøren har relativt god kontroll over, selv om utstyret på lastende <strong>og</strong> lossende<br />
skip må tas som gitt. Også bruk av landstrøm for lekteren kan være en tilnærming til<br />
dette spørsmålet.<br />
Konklusjonen fra beregningene bekrefter forøvrig det inntrykket som gis fra personer som<br />
opplevde STS-operasjonene i vinter. Det vanlige inntrykket er at det i svært mange<br />
værsituasjoner er bakgrunnsstøyen som dominerer bildet totalt, men at den kontinuerlige<br />
motorduren absolutt kan være merkbar i enkelte værsituasjoner.<br />
Her bør det tilføyes at folks oppfatning av den beregnede støyen vil være svært individuell<br />
<strong>og</strong> at enkelte vil oppfatte den faktiske støyen som sjenerende, særlig utfra områdets funksjon<br />
som rekreasjonsområde. Bare vissheten om at slike støysituasjoner kan oppstå, vil være et<br />
problem for noen. Dette er i utgangspunktet ikke et spørsmål som angår operatøren direkte,<br />
ettersom støynormen er det klare formelle grunnlaget for dennes virksomhet.<br />
Langsiktigheten i prosjektet kan likevel tilsi at en støyoptimalisering av utstyret, med<br />
vurdering <strong>og</strong>så av tiltak som uten store kostnader kan redusere støybelastningen under<br />
forskriftsgrensen, være et fornuftig tiltak fra operatørens side.<br />
Det er <strong>og</strong>så viktig å være klar over at det erfaringsmessig er store forskjeller mellom skip.<br />
Dette tilsier for det første at kravet til lekteren må være veldig presist på dette punktet.<br />
Samtidig må en vite at en har begrensede muligheter for styring av støynivået på lossende <strong>og</strong><br />
lastende skip.<br />
8.5.2 Avbøtende tiltak<br />
Følgende tiltak anbefales:<br />
1. Konkret støyvurdering basert på detaljert lokalisering, valgt teknisk løsning ombord<br />
på lekteren, forventet driftsopplegg/-tid o.a..<br />
2. Hvis nødvendig ut fra aktuell støynorm: Endring av parametrene nevnt i første punkt.<br />
Dette kan inkludere bruk av landstrøm.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
84 (108)
Konsekvenser støy – oppsummert<br />
Utfra områdets funksjon som definert utviklingsområde<br />
for rekreasjonsbruk (fritidshus + daglig<br />
bruk), er støy en faktor av klar betydning for<br />
bruken.<br />
Det må forutsettes relativt lav toleranse for denne<br />
typen industristøy, særlig når den blir permanent.<br />
Støynivåene er likevel beregnet som så lave at<br />
omfanget av tiltaket blir begrenset.<br />
Usikkerheten rundt den detaljerte plasseringen <strong>og</strong><br />
den tekniske utformingen av anlegget er imidlertid<br />
så stor at situasjonen (inkl. evt. avbøtende tiltak)<br />
bør dokumenteres særskilt i forbindelse med<br />
søknaden til SFT om tillatelse etter<br />
forurensningslovens § 11.<br />
Verdi: Middels<br />
Omfang: Lite til middels negativt<br />
Konsekvens: –<br />
8.6 Akutt forurensing til sjø<br />
Som beskrevet detaljert i kapittel 5.4 ”Spredningsmønster ved oljeutslipp ” <strong>og</strong> i ROSanalysen<br />
(kapittel 7) er det en viss risiko for utslipp til sjø, men faren for store uhellsutslipp<br />
er liten – i alminnelig språkbruk grensende mot usannsynlig. Mindre utslipp knyttet til<br />
driften av lekteren kan oppstå med en hyppighet på ett til ti år, men disse skal<br />
forutsetningsvis kunne håndteres av den permanente beredskapen ved lekteren uten noen<br />
skade på omgivelsene.<br />
Alle aktuelle konsekvenser er diskutert under relevante tema som naturmiljø, kulturminner<br />
<strong>og</strong> reiseliv, <strong>og</strong> det gjøres derfor ingen ytterligere vurderinger her. Det er likevel grunn til på<br />
oppsummere at det er konsekvensene knyttet til denne kategorien som er den potensielt mest<br />
problematiske av alle forhold knyttet til prosjektet, <strong>og</strong> at det kreves omfattende<br />
forebyggende innsats <strong>og</strong> et solid beredskapsopplegg for å oppnå en tilfredsstillende lav<br />
risiko.<br />
8.7 Avfallshåndtering<br />
Alt avfall fra normal drift forutsettes levert til godkjent anlegg, uansett opphav <strong>og</strong> type. I<br />
praksis vil leveransen skje over kai Honningsvåg. Verken volumet eller avfallstypene tilsier<br />
at det skal være noe problem å få levert avfallet via helt ordinære kommersielle aktører.<br />
I beredskapssituasjoner under operatørens ansvar vil leveransene skje på samme måte som<br />
ved ordinær drift, med utvidet ansvar til å gjelde avfall, oljeholdig o.a., innsamlet av en<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
85 (108)
eventuell 3. part på operatørens vegne. Dersom situasjonen krever overføring av ansvar til<br />
IAU eller andre er det avfallshåndtering etter deres beredskapsopplegg som gjelder.<br />
Avbøtende tiltak vil være systematisk planlegging <strong>og</strong>så av denne delen av en oljevernaksjon,<br />
<strong>og</strong> sikring av tilstrekkelig kapasitet for mellomlagring av problemavfall.<br />
8.8 Utslipp til luft<br />
I likhet med støy foreligger det ikke tilstrekkelig teknisk informasjon for en detaljert<br />
vurdering på dette punktet, <strong>og</strong> det vil måtte gjøres en presis gjennomgang i forbindelse med<br />
søknaden etter forurensningslovens § 11.<br />
De aktuelle utslippene er knyttet til flyktige organiske forbindelser uten metan (NMVOC).<br />
Til dette må det søkes utslipp av et gitt volum, koblet mot definerte effekter av en gitt<br />
rensemetode eller innføring av et returgassystem. Det faktiske volumet av NMVOC i<br />
operasjonen er ikke kjent for øyeblikket, <strong>og</strong> det er derfor nødvendig å vurdere temaet på<br />
prinsippnivå, <strong>og</strong> sannsynliggjøre konsekvensen utfra dette.<br />
Det greieste utgangpunktet er SFTs krav til STS-operasjonene i vinter, <strong>og</strong> den begrunnelsen<br />
som fulgte deres vedtak den gangen.:<br />
Utslipp av NMVOC bidrar til problemer med høye verdier av bakkenær ozon med<br />
påfølgende helse- <strong>og</strong> miljøeffekter. Utslippet fra tankene kan enten slippes direkte til<br />
luft, det kan renses/forbrennes eller tilbakeføres til det lossende skipet. Norge har<br />
inngått forpliktende internasjonale avtaler (Geneve-protokollen av 1991 <strong>og</strong><br />
Gøteborg-protokollen av 1999) om reduksjoner av utslipp av slike forbindelser.<br />
Norge klarer ikke i dag å oppfylle disse utslippsforpliktelsene <strong>og</strong> vil heller ikke klare<br />
å oppfylle dem de nærmeste årene. Det er de senere årene stor oppmerksomhet rundt<br />
Norges brudd på Geneve-protokollens forpliktelser. Det må derfor være svært<br />
tungtveiende grunner hvis utslippet skal slippes direkte til luft uten noen form for<br />
tiltak.<br />
Lasting <strong>og</strong> lagring av råolje i petroleumsvirksomheten er en av de største kildene til<br />
utslipp av NMVOC (oljedamp) i Norge. SFT har derfor stilt krav til slike utslipp.<br />
Utslipp fra en eventuell kondensatomlasting [her: oljeomlasting] i <strong>Nordkapp</strong><br />
kommer i tillegg til eksisterende utslipp, <strong>og</strong> det er derfor nødvendig <strong>og</strong>så å stille<br />
krav til utslippene av NMVOC fra denne virksomheten. Kravene SFT har satt til<br />
utslipp av oljedamp fra skytteltankere <strong>og</strong> lagerskip offshore sier at disse skal være<br />
utstyrt med teknol<strong>og</strong>i som reduserer utslippene av oljedamp med minst 80 %. Videre<br />
stilles det krav om at 90 % av oljen skal lagres <strong>og</strong> lastes med slik teknol<strong>og</strong>i i løpet av<br />
2007. Det er tatt hensyn til at teknol<strong>og</strong>ien i blant kan være ute av drift.<br />
Med bakgrunn i kravene som gjelder for tilsvarende utslipp i petroleumsvirksomheten,<br />
stiller SFT vilkår om at NMVOC som er avdampet fra lasten om bord<br />
på skipene, skal ivaretas på en miljømessig forsvarlig måte slik at man oppnår minst<br />
80 % reduksjon i utslippene. Reduksjonen skal regnes som et gjennomsnitt for hver<br />
sesongs omlastinger.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
86 (108)
Operatørens oppgave blir med dette å begrunne hvordan dette kravet skal innfris, <strong>og</strong> å<br />
skissere et opplegg for dokumentasjon av resultatene.<br />
De tekniske forutsetningene for en slik utslippsreduksjon er absolutt til stede, enten ved<br />
oppsamling på lekteren <strong>og</strong> videre håndtering herfra eller ved direkte retur av gassen til<br />
lossende skip. Operatøren skal derfor ha en realistisk mulighet for å innfri målet, <strong>og</strong>så om<br />
det strammes til, som angitt over.<br />
Det skal ikke være andre typer utslipp til luft av betydning.<br />
9 Naturressurser<br />
9.1 Fiskeri<br />
9.1.1 Fremgangsmåte<br />
Bakgrunnsmateriale for denne utredningen er samtaler med lokale fiskere, det lokale<br />
fiskarlaget, Fiskeridirektoratet i Finnmark, <strong>Nordkapp</strong> havn, SSB <strong>og</strong> KUen for Snøhvit LNG.<br />
9.1.2 Tiltaket <strong>og</strong> innvirkningen på fisket<br />
Lekterens fysiske tilstedeværelse samt ankere <strong>og</strong> bunnkjettinger vil føre til begrensninger,<br />
samt virke begrensende på utøvelse av fiske i nærområdet. Det forutsettes at alle<br />
tilgjengelige systemer for behandling av avfall som i dag blir benyttet om bord i nye<br />
oljetankere blir installert, slik at man oppnår null utslipp til sjø.<br />
Figur 41 Fiske på Sarnesfjorden (Foto: Tor Harry Bjørn)<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
87 (108)
9.1.3 Fiskeressurser i området<br />
De viktigste kommersielt utnyttbare fiskeressursene innen utredningsområdet er torsk, sei,<br />
hyse, r<strong>og</strong>nkjeks <strong>og</strong> kongekrabbe. Av disse er norsk-arktisk torsk den viktigste bestanden i<br />
området. Bestander av kysttorsk finnes i kystnære områder, men bestandene skilles ikke i<br />
forhold til praktiske reguleringsformål. Det er ifølge lokale fiskere gytelokaliteter for<br />
kysttorsk i fjorden. Bestanden av kysttorsk er liten i forhold til norsk-arktisk torsk.<br />
Torskefiske utgjør hovedmengden av fangsten i området. Området har ingen betydning i<br />
fiske etter reke <strong>og</strong> lodde.<br />
Det er ikke gjennomført undersøkelser av de marinbiol<strong>og</strong>iske forhold i fjorden <strong>og</strong> antall<br />
arter <strong>og</strong> artsmangfold i fjorden er ikke kjent.<br />
Innenfor fjorden er det 13 lokaliteter for fiske etter villaks med kilenot <strong>og</strong> krokgarn.<br />
Lokalitetene fordeler seg jevnt innover fjorden fra Sarnesodden <strong>og</strong> rundt til Bismarhallen.<br />
Fangstene består i hovedsak av laks, men <strong>og</strong>så i perioder noe sjørøye. Det meste av<br />
fangstene går ifølge lokale fiskere til privat forbruk. Det er ikke tilgjengelig fangststatistikk<br />
for dette fisket.<br />
9.1.4 Fiskeriaktivitet i Sarnesfjorden <strong>og</strong> resten av aktivitetsområdet<br />
Det er registrert 150 fiskefartøyer i <strong>Nordkapp</strong> kommune, noe som gjør <strong>Nordkapp</strong> til<br />
fiskerikommune nr. 1 i Finnmark. 127 fiskere har p.t. fiske som hovedyrke i kommunen. 32<br />
har fiske som binæring. Fram til 2004 ble det fisket om lag 13 tonn torsk årlig, mens<br />
virksomheten er trappet noe ned siden den gang.<br />
I år har imidlertid fisket i fjorden vært svært godt <strong>og</strong> flere båter har drevet fiske i fjorden. 18.<br />
mai i år drev 12 båter juksafiske på Sarnesfjorden etter torsk. Fra Fiskarlaget i Honningsvåg<br />
opplyses det at minst 15 av stedets flåte er registrert fiskende i Sarnesfjorden ved innsig av<br />
torsk. I tillegg regner en med at et 20 talls båter kan bedrive fiske i fjorden hvis innsiget er<br />
spesielt godt. I tillegg kommer fremmedflåten.<br />
Fiske på sei <strong>og</strong> hyse er vanlig i perioder uten at fangstmengden er ikke kjent. R<strong>og</strong>nkjeksfiske<br />
pågår <strong>og</strong> i perioder driver 5–6 båter garnfiske i grunnområdene i fjorden. Dette er stort sett<br />
fremmedbåter. Enkelte år er det innsig av lodde i fjorden <strong>og</strong> trolig gyting. Teinefiske etter<br />
kongekrabbe pågår <strong>og</strong> bestanden har vært i vekst de senere år. De seinere år har det vært 5-6<br />
båter som har driftet i fjorden. Det er heller ikke tilgang eller oversikt over fangst av<br />
kongekrabbe i fjorden.<br />
Det er forbud for fiske med trål i fjorden. Generelt vil fiskeriaktiviteten <strong>og</strong> fangstmengde<br />
være influert av de til enhver tid gjeldende kvoter for ulike fiskeslag, samt variasjoner i<br />
mengde fisk i fjorden.<br />
I tillegg forgår det et fritidsfiske <strong>og</strong> turistfiske i fjorden, uten at fangstmengden er kjent.<br />
I havområdet mellom Magerøya <strong>og</strong> Nordkynhalvøya drives det i perioder et aktivt fiske med<br />
bl.a. snurrevad. Havområdet har <strong>og</strong>så stor betydning for den lokale kystfiskerflåten (båter<br />
mellom 10 <strong>og</strong> 20 m).<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
88 (108)
Verdien for fisket settes utfra dette til:<br />
Verdi fiske Liten Middels Stor<br />
9.1.5 Konsekvenser for fisket<br />
Det er planlagt en sikkerhetssone på 300 m. rundt selve lekteren. I følge havnevesenet kan<br />
fiskeaktivitet foregå <strong>og</strong>så innefor denne sonen under gitte betingelser. Tankbåter som<br />
manøvrerer inn <strong>og</strong> ut av fjorden skal i utgangspunktet holde unna fiskere.<br />
Ved normal drift vil trolig tiltaket ha liten negativ innvirkning på fiskeriaktiviteten i fjorden,<br />
unntatt de arealbegrensningene som lekteren <strong>og</strong> innseilingsleden vil ha på praktisk fiske.<br />
Effekten av små uhellsutslipp på den lokale fiskefaunaen forventes å være av forbigående<br />
karakter <strong>og</strong> at faunaen kort tid etter utslipp vil gå tilbake til naturlig tilstand. Uhellsutslipp i<br />
fjorden vil trolig ikke ha innvirkning på fiskbare ressurser i fjorden. Imidlertid vil båter <strong>og</strong> til<br />
dels fiskeredskaper kunne bli tilgriset ved uhellsutslipp av olje.<br />
I en anleggsfase med stor båttrafikk, utlegging av ankerfester med mer, vil det bli en del støy<br />
<strong>og</strong> forstyrrelser som kan virke skremmende/forstyrrende på fisk, <strong>og</strong> dermed i en<br />
overgangsfase gi reduserte fangster i området.<br />
Generelt skal ankerkjettinger <strong>og</strong> andre forankringsanordninger ikke være til hinder for de<br />
fiskeredskaper som benyttes i fjorden. En etablering av en omlastingsterminal vil ikke bli til<br />
hinder for laksefisket i fjorden da avstanden til land blir flere hundre meter. Det er uvisst om<br />
aktiviteten ved lekteren vil være til hinder, eller vil påvirke laksens vandringsmønster i<br />
fjorden. Sannsynligvis er svaret nei.<br />
Virkningene av arealbeslaget <strong>og</strong> drift av anlegget vurderes derfor samlet til:<br />
Omfang fiske:: Stort Middels Lite | Lite Middels Stort<br />
negativt negativt negativt | positivt positivt positivt<br />
9.1.6 Avbøtende tiltak<br />
– Gode informasjonsrutiner til den lokale fiskeflåten om aktiviteten ved<br />
omlastningsterminalen <strong>og</strong> båttrafikken i fjorden.<br />
– Gode varslingsrutiner ved lokale uhellsutslipp.<br />
– Godt merket innseilingsled <strong>og</strong> markering av sikkerhetsområdet.<br />
– Også i fiskerisammenheng er det av betydning å benytte den best tilgjengelige<br />
oljevernberedskap i hht. dimensjonerende utslipp <strong>og</strong> miljørisiko for aktuelle<br />
oljetyper, <strong>og</strong> de rådende klimatiske forhold.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
89 (108)
9.2 Akvakultur<br />
I Finnmark er det i skrivende stund 88 konsesjoner for laksefisk, 31 for andre arter samt 23<br />
for skalldyr. I <strong>Nordkapp</strong> kommune er det 8 konsesjoner totalt.<br />
Det er 1 konsesjon for oppdrett av laksefisk i Sarnesfjorden med kapasitet på totalt<br />
2700 tonn. Det har ikke vært drift av denne lokaliteten siden 2003. Dersom det blir aktuelt å<br />
gjenoppta driften i skal dette være uproblematisk i forhold til den konsesjonen som er gitt.<br />
Det vil imidlertid være ryddig om en ved rullering av kommuneplanens arealdel klargjør<br />
forholdet mellom de to aktivitetene innenfor det store arealet som har formål for blandet<br />
bruk i sjø, akvakultur inkludert.<br />
Inne i Kobbholet er det etterlatte rester etter et blåskjellanlegg (1 konsesjon). Dette er ikke i<br />
drift <strong>og</strong> er pålagt å fjernes av eierne. Lokaliteten egnet seg ikke til blåskjelloppdrett da det<br />
var dårlige vekstforhold inne i pollen.<br />
Det er forøvrig tildelt lakselokaliteter i Lafjorden (i full drift) <strong>og</strong> i Kåfjorden. Dessuten er det<br />
en lokalitet inne i Kamøyfjorden på yttersida av Magerøya. Det er <strong>og</strong>så en skalldyrkonsesjon<br />
inne i Vedbotn i <strong>Porsanger</strong>fjord.<br />
I tilfelle uhellsutslipp regnes det som lite sannsynlig at det kan påvises dødelighet i<br />
oppdrettsanlegg som følge av oljesøl (DNV, 2006). Imidlertid kan olje føre til betydelig<br />
endret smak på fiskekjøttet <strong>og</strong> skjell i eventuelt berørte områder.<br />
Verdi akvakultur: Liten Middels Stor<br />
Omfang akvakultur: Stort Middels Lite | Lite Middels Stort<br />
negativt negativt negativt | positivt positivt positivt<br />
9.2.1 Avbøtende tiltak<br />
Dersom det skal drives en fullskala laksekonsesjon i fjorden er det viktig med tett kontakt<br />
mellom partene både under planleggingen av respektive anlegg <strong>og</strong> i driftsfasen. Fra<br />
operatørens side <strong>og</strong> planleggingen av FSOen, er det utleggingen av forankring som er<br />
viktigst. I driftsfasen er det særlig viktig med felles kjennskap til beredskapsopplegget. Dette<br />
skal være til praktisk nytte i aktuelle utslippssituasjoner, men <strong>og</strong>så en støtte for oppdretterne<br />
i forhold til vurderingen av faktisk risiko (teknisk/biol<strong>og</strong>isk <strong>og</strong> markedsmessig) knyttet til<br />
omlastingsaktiviteten.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
90 (108)
Konsekvenser naturressurser – oppsummert<br />
Verdien av fiskeressursen er svært begrenset selv<br />
om det tidvis foregår et relativt omfattende fiske i<br />
fjorden. Lokaliteten for lakseoppdrett regnes som<br />
middels bra, men den har ikke vært<br />
primærlokaliteten til Grieg Seafood i området.<br />
Omfanget av tiltaket er i begge tilfeller svært<br />
begrenset ettersom det antas at denne kan fortsette<br />
med bare små avvik.<br />
Fiske<br />
Verdi: Liten til middels<br />
Omfang: Lite negativt<br />
Konsekvens: –<br />
Akvakultur<br />
Verdi: Middels<br />
Omfang: Lite negativt<br />
Konsekvens: –<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
91 (108)
10 Konsekvenser for samfunn<br />
10.1 Næring <strong>og</strong> sysselsetting<br />
Med dagens vanskelige situasjon i <strong>Nordkapp</strong>, preget av en langvarig nedgang i<br />
befolkningstallene, <strong>og</strong> få utsikter til ny aktivitet innenfor de tradisjonelle næringene, er det<br />
åpenbart at prosjektet vil kunne gi viktige bidrag til næringsliv <strong>og</strong> sysselsetting i kommunen.<br />
Det følgende er et forsøk på å dimensjonere aktivitets-/sysselsettingspotensialet, både<br />
gjennom en beskrivelse av prosjektet <strong>og</strong> gjennom en analyse av forutsetningene for å kunne<br />
bemanne prosjektet lokalt. Dette inkluderer sannsynligheten for å finne riktig kvalifisert<br />
personell <strong>og</strong> muligheten for at aktiviteten organiseres på en måte som gjør den lokale<br />
arbeidskraften konkurransedyktig.<br />
6 000<br />
5 000<br />
4 000<br />
3 000<br />
2 000<br />
1 000<br />
Folketall <strong>Nordkapp</strong> kommune 1950-2007<br />
0<br />
1950 1955 1960 1965 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005<br />
Figur 42: Folketall 1950–2007. Topp 1967: 5449. 2007: 3274 ( 40 % under toppåret)<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
92 (108)
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
-100<br />
-150<br />
-200<br />
Folketallsutviklingen - årlig endring 1950-2007<br />
1950 1955 1960 1965 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005<br />
-50<br />
Figur 43: Folketallutvikling 1950–2007. Vekst bare 6 år siden 1962<br />
prosent<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
Januar<br />
Februar<br />
Helt arbeidsledige - <strong>Nordkapp</strong> januar 2003 -><br />
Mars<br />
April<br />
Mai<br />
Juni<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
Juli<br />
August<br />
September<br />
Oktober<br />
November<br />
Desember<br />
Figur 44: Arbeidsledighet 2003–2007. Positiv tendens gjennom den nasjonale<br />
høykonjunkturen – fra faretruende høy til moderat. Begrenset sesongsvingning tatt i<br />
betraktning turisttoppen sommerstid.<br />
2007<br />
2006<br />
2005<br />
2004<br />
2003<br />
93 (108)
10.1.1 Anleggsfasen (som stort sett mangler)<br />
I motsetning til andre store nyetableringer vil en i dette tilfellet gå rett til en driftsfase,<br />
ettersom den komplette lekteren må forutsettes å komme nybygd fra verft, eventuelt som et<br />
ferdig ombygd tankskip. Riktignok må det forventes endel lokale operasjoner i forbindelse<br />
med tilrigging <strong>og</strong> oppstart, men dette ligner mer på oppgradert vedlikehold enn på<br />
anleggsaktivitet.<br />
10.1.2 Driftsfasen<br />
Driftsfasen er ment å vare i 20 til 25 år, <strong>og</strong> er forventet å foregå med tilnærmet konstant<br />
bemanning gjennom hele perioden. Bemanningen er ikke endelig klarlagt men en variant av<br />
lekteren på 300 000 tonn antas døgnkontinuerlig bemannet som følger:<br />
Pr. skift Antall<br />
skift<br />
Vakt/fri Totalt (pers.)<br />
Minimum 17 2 1/1 68<br />
Maksimum 25 2 1/1 100<br />
I tillegg kommer tre taubåter som med 5 personer på vakt til enhver tid, <strong>og</strong> en total<br />
sysselsetting på 30 personer. I tillegg vil det kommet et antall personer i ulike typer<br />
administrasjon, forsyningstjenester o.a. Alt i alt 100–150 årsverk direkte knyttet til driften av<br />
FSOen – et meget betydelig tall i forhold til dagens knapt 1400 sysselsatte i kommunen.<br />
Andelen lokalt sysselsatte er imidlertid helt i det blå, på grunn av usikkerhet på to hold:<br />
1. Etterspørselen – driftsmodellen: Ren offshore-rutine med jobbing 12-12 <strong>og</strong> lange<br />
friperioder i motsetning eller vanlig 3-skiftsordning slik vi kjenner det på land (eller<br />
en kombinasjon av disse).<br />
2. Tilbudet – tilgangen på lokal arbeidskraft:<br />
Det er i utgangspunktet grunn til å tro at operatørene vil planlegge en offshore-løsning med<br />
stor andel eksterne ansatte både fordi operatørene antas å være vant til slike løsninger, fordi<br />
dette gir sikker tilgang på mannskap, <strong>og</strong> fordi dette kan være gunstig av skatte- <strong>og</strong><br />
tariffmessige årsaker.<br />
I forhold til lokal aktivitet blir det dermed opp til å den enkelte å konkurrere om de<br />
tilgjengelige jobbene, med de fordelene en har i forhold til reisekostnader, mulig<br />
beredskapsfunksjoner etc. Det ligger likevel en klar begrensning i den langsiktige<br />
konkurransefordelen ettersom operatøren ut fra alminnelige ”offshore-arbeidsavtaler”<br />
sannsynligvis må måtte tilby tilnærmet samme betingelser uavhengig av bosted – mens den<br />
ansatte står fritt til å flytte fra området uten å miste jobben.<br />
Da kan det være langt mer å hente dersom det satses på en større gruppe lokalt ansatte med<br />
betingelser mer som for landarbeid. Det er ikke åpenbart at operatøren vil trekke i den<br />
retning bare ved å legge sammen antallet individuelle, lokale kandidater. Sannsynligvis vil<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
94 (108)
det kreve en viss samlet lokal oppfølging for å etablere et system for kvalifisering <strong>og</strong><br />
rekruttering av en slik gruppe. Det er grunn til å anta at det er noen terskler for andelen<br />
lokalt ansatte som gjør det interessant for operatøren å tilpasse driftsopplegget til denne<br />
gruppen.<br />
Her nevnes spesielt Honningsvåg videregående skole med veldig relevante ressurser<br />
inkludert skipssimulatoren (se kap.5.5.2). FSO-operasjonene har et omfang som absolutt kan<br />
gjøre det aktuelt å skreddersy spesielle utdannelsesopplegg for dette behovet, uten at det bør<br />
redusere verdien av utdannelsen i arbeidslivet for øvrig..<br />
Oppå all denne usikkerheten ligger det imidlertid et par tunge argumenter for bruk av lokal<br />
arbeidskraft – sett fra begge sider:<br />
– God tilgang til folk med relevant yrkeserfaring <strong>og</strong> en kultur for jobbing på sjøen<br />
– En varighet på tiltaket <strong>og</strong> en generell relevans i arbeidsoppgavene som gjør det mulig<br />
å planlegge et yrkesvalg <strong>og</strong> å kvalifisere seg spesielt for aktuelle typer jobber<br />
– En langsiktighet i prosjektet som gjør det mulig å planlegge etablering lokalt med<br />
hus, familieliv, deltakelse i lokalsamfunnet etc.<br />
10.1.3 Ringvirkninger<br />
Den store usikkerheten i forhold til lokal sysselsetting gjør det <strong>og</strong>så nærmest umulig å<br />
beregne generelle ringvirkninger (alminnelige muliplikator-effekter). Det sikreste vi kan si<br />
er at en tiltakende handelslekkasje gjør disse effektene stadig mindre, <strong>og</strong> at det stadig brytes<br />
grenser for kritisk nivå på etterspørselen etter ulike servicetilbud. Tross tiltakende hard<br />
konkurranse fra større sentra i Finnmark, særlig Alta, er det likevel ingen grunn til å tro at<br />
grunnmuren for et lokalt servicetilbud har brutt sammen. Det kan derfor fortsatt utløses<br />
betydelige alminnelige ringvirkninger.<br />
Det er nærmest bare innenfor de rent offentlige tjenestene, skole, barnehage etc. at det ikke<br />
finnes direkte ekstern konkurranse, men selv her vil det ligge et vesentlig konkurranseelement<br />
i folks frihet til valg av bosted. Det er ganske klart at <strong>Nordkapp</strong>-samfunnet fortsatt<br />
må leve med endel fysiske <strong>og</strong> ge<strong>og</strong>rafiske forhold (vær, vind, avstander o.s.v.) som gir en<br />
relativt lav flytteterskel.<br />
Dersom en får markant økning i boligprisene kan det <strong>og</strong>så utløse endel klart uønskede<br />
effekter for lite betalingssterke grupper, <strong>og</strong> for så vidt <strong>og</strong>så utflytting utløst av gevinstmuligheter<br />
ved salg. Boligsitasjonen kan m.a.o. være en utfordring, men uten problemene<br />
med en veldig intensiv anleggsperiode (jfr. Snøhvitprosjektet i Hammerfest), skal det være<br />
helt overkommelig å planlegge seg ut av dette.<br />
Når det gjelder forholdet mellom offentlige inntekter <strong>og</strong> utgifter kan disse skape midlertidige<br />
problemer p.g.a. tregheter i det kommunale inntektssystemer, men effektene skal være kjent<br />
<strong>og</strong> det skal være mulig å planlegge seg utenom de store problemene. En hovedutfordring vil<br />
være å ha tålmodighet til å vente på inntektene, <strong>og</strong> å prioritere planoppgavene før en øker<br />
tjenestetilbudet. Det er ikke fastlagt hva slags skatteregime (sjø- eller landskatt) denne typen<br />
tiltak/konstruksjoner skal underlegges. Dette har blant annet betydning for kommunens<br />
mulighet til å pålegge eiendomsskatt.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
95 (108)
10.1.4 Oppsummert<br />
Alt i alt snakker vi om et prosjekt som etter lokale forhold vil generere betydelig aktivitet <strong>og</strong><br />
et stort antall sysselsatte over en periode på 20–25 år. Egentlig er dette det tiltaket som en<br />
hver kommune i <strong>Nordkapp</strong>s posisjon går <strong>og</strong> drømmer om.<br />
Samtidig er det ingen garantier for omfattende lokale effekter ettersom alle tjenester kan<br />
hentes utenfra. I praksis kan en forvente at import-løsningen er operatørens førstevalg.<br />
Bevisbyrden vil i praksis uansett bli liggende på den som vil vise at lokal sysselsetting er<br />
den best løsningen. Det er derfor åpenbart at oppfølgingen krever god innsikt i operatørens<br />
valgmuligheter <strong>og</strong> beslutningssituasjon.<br />
Samtidig er <strong>Nordkapp</strong> en kommune med lang kultur <strong>og</strong> mange sysselsatte med alldeles<br />
relevante bakgrunn, særlig på sjøen. Det er <strong>og</strong>så gode muligheter for å styrke disse fordelene<br />
gjennom målrettet satsing på Honningsvåg videregående skole.<br />
Dersom en lykkes i å flytte betydelige deler av sysselsettingen til <strong>Nordkapp</strong>, er det et<br />
hovedpoeng å bryte trenden med stadig redusert lokalt tjenestetilbud. Dette vil i såfall kunne<br />
være en av de viktigste effektene ved permanente FSO-operasjoner, men i likhet med mulig<br />
satsing på lokalt ansatte ligger det ingen garantier i dette.<br />
Det skal ikke være noen begrensninger knyttet til det offentlige servicetilbudet, selv om det<br />
vil måtte bli noen tøffe tilpasninger.<br />
Merk forøvrig at turisme <strong>og</strong> fiske/akvakultur er vurdert for seg. Disse er derfor ikke med<br />
under dette temaet.<br />
10.1.5 Avbøtende tiltak<br />
Tilrettelegging av utdanning spesielt rettet mot de aktuelle arbeidsoppgavene. Selv om<br />
oppgavene på mange måter krever en relativt generell utdannelsesbakgrunn, er det grunn til<br />
å tro at kan være et positivt bidrag til den lokale rekrutteringen.<br />
Verdi: Liten Middels Stor<br />
Omfang: Stort Middels Lite | Lite Middels Stort<br />
negativt negativt negativt | positivt positivt positivt<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
96 (108)
Konsekvenser næring <strong>og</strong> sysselsetting – oppsummert<br />
Verdien av ny næringsaktivitet i området er meget<br />
stor, nærmest prekær.<br />
I praksis har det aktuelle tiltaket et nærmest optimalt<br />
omfang for <strong>Nordkapp</strong>. Det samme er gjelder<br />
kompetansebehovet i prosjektet som ikke kunne vært<br />
bedre tilpasset det lokale tilbudet. Likevel er det ingen<br />
gevinster som er gitt, <strong>og</strong> konkurransen mot løsninger<br />
som gir minimale virkninger i <strong>Nordkapp</strong> vil være<br />
knallhard.<br />
Nettovirkningene kan likevel vanskelig bli mindre enn<br />
middels positive <strong>og</strong> potensialet oppover er stort.<br />
Merk: Turisme <strong>og</strong> fiske/akvakultur er vurdert for seg,<br />
<strong>og</strong> er ikke med i denne oppsummeringen.<br />
Verdi: Stor<br />
Omfang: Middels til stort positive<br />
Konsekvens: ++ til ++++<br />
10.2 Friluftsliv <strong>og</strong> turisme<br />
10.2.1 Bruk <strong>og</strong> verdi<br />
Bruken av området i forhold til friluftsliv/reiseliv kan oppsummeres som følger:<br />
– Bruk av hytter (ca. 60 stk.). I all hovedsak lokale eiere. Det er meget enkel tilgang til<br />
hyttene fra Honningsvåg <strong>og</strong> mange er relativt mye brukt. Hyttene på Sarnes <strong>og</strong> i<br />
Kobbholet (som utgjør et flertall av hyttene i området) har ikke direkte utsyn over<br />
den aktuelle delen av fjorden<br />
– Lokal bruk av området som turterreng (høsting, jakt <strong>og</strong> fritidsfiske inkludert)<br />
uavhengig av hyttene<br />
– Det visuelle inntrykket av Sarnesområdet for passerende bil-/bussreisende på vei til<br />
til/fra <strong>Nordkapp</strong>. Anslått ca. 40 000 passerende (personer) i året (av totalt ca. 200 000<br />
besøkende på <strong>Nordkapp</strong>)<br />
– Private aktivitetsopplevelser for turister i Sarnesfjorden<br />
– Arrangerte aktivitetsopplevelser for turister i Sarnesfjorden<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
97 (108)
Verdien i turistsammenheng sees primært i forhold til viktigheten av <strong>Nordkapp</strong> som<br />
reisemål, <strong>og</strong> ikke Sarnesfjorden isolert, mens friluftslivet er vurdert i en lokal sammenheng.<br />
Verdi friluftsliv: Liten Middels Stor<br />
Verdi turisme Liten Middels Stor<br />
10.2.2 Konsekvenser<br />
Konsekvensene er primært knyttet direkte til bruken nevnt over, men <strong>og</strong>så til:<br />
– Ulemper i et langt videre ge<strong>og</strong>rafisk område dersom en skulle få større uhellsutslipp<br />
– Det generelle omdømmet for <strong>Nordkapp</strong> som turistprodukt (i vanlig drift <strong>og</strong> ved<br />
uhellsutslipp). Dette inkluderer ikke bare <strong>Nordkapp</strong> kommune, men må sees i forhold<br />
til <strong>Nordkapp</strong> som reisemål av regional <strong>og</strong> nasjonal betydning, med tilhørende effekter<br />
i hele dette området.<br />
– Økt etterspørsel etter overnatting <strong>og</strong> andre reiselivstjenester på grunn av økt aktivitet<br />
(spesifikt knyttet til tiltaket <strong>og</strong> generelt knyttet til større aktivitet i området)<br />
Lokal bruk<br />
Området er anerkjent som attraktivt utfra alminnelige naturgitte forhold, <strong>og</strong> ikke minst utfra<br />
de lokalklimatiske forholdene som anses som de beste på Magerøya, bl.a. på grunn av<br />
skjerming mot havskodde. Siden fastlandsforbindelsen kom i 1999 er det <strong>og</strong>så meget enkel<br />
tilgang fra Honningsvåg.<br />
Tiltaket vil nok senke verdien for den lokale bruken av området, men det er lite sannsynlig<br />
at konsekvensen er stor, eller at bruken (omfang <strong>og</strong> bruksmønster) vil påvirkes i særlig stor<br />
grad.<br />
Den lokale rekreasjons- <strong>og</strong> friluftsbruken er det forholdet som blir tyngst belastet dersom<br />
mindre utslipp ikke fanges opp av den interne beredskapen på lekteren. Dette forutsettes<br />
imidlertid å være en overkommelig oppgave for operatøren, <strong>og</strong> slike utslipp forutsettes<br />
derfor ikke å være mer enn et hypotetisk problem.<br />
Større uhellsutslipp i Sarnesfjorden vil naturligvis få alvorlige konsekvenser.Selv om<br />
sannsynligheten er noe større her enn i andre deler av aktivitetsområdet, er den likevel så<br />
liten at konsekvensen ikke kan tillegges særlig vekt i den samlede vurderingen av<br />
friluftsbruken i området.<br />
Samlet anser vi verdien av området som betydelig, mens konsekvensen regnes som lite til<br />
middels negativt, med særlig vekt på at noen hytteeiere kan oppleve situasjonen som<br />
vesentlig endret.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
98 (108)
Den totale situasjonen i området gjør at kommunen bør gjøre en skikkelig vurdering av<br />
nåværende strategi 13 med prioritering av området for lokal fritidsbruk, når kommuneplanens<br />
arealdel tas opp til ny behandling. Det er langt fra åpenbart at strategien bør endres, men det<br />
kan i det minste være fornuftig med visse spesifiseringer <strong>og</strong>/eller tilpasninger utfra den<br />
konkrete løsningen for FSOen.<br />
Omfang lokal bruk:: Stort Middels Lite | Lite Middels Stort<br />
negativt negativt negativt | positivt positivt positivt<br />
Turisme<br />
Reiselivet har en blandet interesse der den mest umiddelbare effekten er at tiltaket utløser et<br />
økt behov for overnatting fordelt over hele året. Omfanget vil være avhengig av<br />
organiseringen, da særlig typen skiftordning <strong>og</strong> andelen lokalt ansatte. Særlig på kort sikt,<br />
må reiselivsnæringen antas å ha motsatt interesse av kommunen forøvrig, ettersom en<br />
pendlerordning nok vil gi større etterspørsel etter overnatting enn en stor andel lokalt<br />
ansatte.<br />
For bilturistene er konsekvensen under vanlig drift primært knyttet til synet av lekteren med<br />
anløpende skip <strong>og</strong> tilhørende aktivitet. Det er grunn til å tro at dette vil bli oppfattet mildt<br />
negativt eller nøytralt, uten å påvirke <strong>Nordkapp</strong>-opplevelsen i vesentlig grad.<br />
For det samlede omdømmet kan nettoeffekten fort bli positiv ettersom en aktivitetsøkning<br />
fra dagens kriseaktige situasjon må forventes å gi klart positive konsekvenser for utviklingen<br />
av Honningsvåg, <strong>og</strong> forsåvidt <strong>og</strong>så andre steder på Magerøya (se kap. 10.1). Effekten kan<br />
fort mer enn oppveie ulempene i Sarnesfjorden. Her må det tas med at en stedsopprustning,<br />
spesielt i Honningsvåg, vil være til fordel <strong>og</strong>så for alle de besøkende som ikke passerer<br />
Sarnesfjorden. Den totalt omdømmeeffekten antas likevel å være ganske begrenset <strong>og</strong>så om<br />
en inkluderer virkningene utenfor kommunen.<br />
En direkte negativ faktor vil være redusert potensiale for bruk av fjorden til opplevelsesturisme<br />
(vanlig fiske, krabbefiske etc.) . Det er i dag er én aktør med base på Sarnes <strong>og</strong> <strong>og</strong>så<br />
arrangementer ut fra Honningsvåg. Det er grunn til å tro at deler av denne aktiviteten vil<br />
flyttes til andre steder som i dag vurderes som mindre hensiktsmessige, men at det ligger et<br />
langsiktig potensiale i Sarnesfjorden som ikke kan realiseres dersom det etableres en FSO.<br />
Når det gjelder mindre uhellsutslipp fra lekteren er det er all grunn til å tro at den<br />
permanente oljevernberedskapen i området vil fange opp slike situasjoner, <strong>og</strong> at de ikke skal<br />
være noe problem for andre brukere av området.<br />
13 Kommer bl.a. til uttrykk gjennom planstatus i kommuneplanens arealdel<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
99 (108)
For større uhellsutslipp er det langt vanskeligere å spå utfallet, selv om konsekvensen av<br />
tidligere massive oljeutslipp etterhvert er bra dokumentert, med relativt entydige<br />
konklusjoner:<br />
– Første fase etter uhellet gir et omfattende innrykk av betalingsvillige folk<br />
(beredskapsorganisasjonen, pressfolk, spesielt interesserte etc.) som etterspør<br />
overnattings-, restaanttjenester o.l. I <strong>Nordkapp</strong> vil verdien av dette for turistnæringen<br />
være klart årstidsbestemt ettersom belegget variere så mye over året.<br />
– Et merkbart fall i den ordinære turisttrafikken gjennom den første sesongen.<br />
– Retur til det normalt besøk i løpet av én til flere sesonger.<br />
Hva som styrer styrken på de to sistnevnte forholdene er ikke særlig godt kjent, men vi kan<br />
tenke oss følgende forhold av betydning i tilfellet <strong>Nordkapp</strong>:<br />
– Størrelsen på utslippet: Betydningen denne faktoren kan lett overdrives<br />
– Dramatikken i måten utslippet skjer på: Grunnlag for pressedekning etc<br />
– Fokuset på miljøtilstanden i nordområdene: Dagens generelle interesse må antas å<br />
maksimere en del negative reaksjoner<br />
– Det faktum av <strong>Nordkapp</strong> er et meget kjent merkenavn på forhånd: Dette vil<br />
sannsynligvis gi relativt stor mediedekning, samtidig som mediedekningen ikke øker<br />
kjennskapen til <strong>Nordkapp</strong> i vesentlig grad. M.a.o.: Sannsynlig ekstra negativ effekt<br />
<strong>og</strong> liten markedsføringsverdi. Effekten er meget vanskelig å anslå<br />
– <strong>Nordkapp</strong> som snuplass for turisme gjennom Norge, Sverige <strong>og</strong> Finland. Alle<br />
effekter vil måtte multipliseres opp for å angi effekten i regionen (se nedenfor)<br />
– Ønsket om utvidelse av turisttilbudet i <strong>Nordkapp</strong> <strong>og</strong> nabokommunene. De mest<br />
ekstraordinære naturattraksjonene vil ikke bli berørt av tiltaket, men områder som<br />
berøres vil få begrenset potensialet for organiserte aktiviteter.<br />
Oppsummert anslås effekten som gjennomgående positiv i en normal driftssituasjon, selv<br />
om det er forhold ved tiltaket som trekker ned.<br />
I forhold til et uhellsutslipp anses effekten å være svært avhengig av omfang <strong>og</strong> form på<br />
uhellet, <strong>og</strong> dernest på måten saken håndteres på overfor markedet. Viktigheten av slik<br />
markedskontakt med vekt på natur- <strong>og</strong> miljøverdier er etter hvert så stor, at de bør være helt<br />
sentrale i næringens beredskapsplaner. Nå er det ingenting med risikobildet ved FSOoperasjoner<br />
som gjør problemstillingen akutt viktig, men tiltaket føyer seg inn på listen over<br />
aktiviteter som turistnæringen må se på med et kritisk, <strong>og</strong>så selvkritisk, blikk.<br />
Et forsøk på kvantifisering er gjort i OED/Asplan VIAKs rapport ”Konsekvenser for<br />
turistnæring ved oljeutslipp. Lofoten, <strong>Nordkapp</strong> <strong>og</strong> Svalbard. ULB, delutredning 15, 2003”.<br />
Ut fra det de selv anser som ”konservative anslag” (les: vektlegging av negative effekter),<br />
presenteres reduksjon i besøket på 20–50 % i år én, <strong>og</strong> avtakende virkninger i de neste 4 år.<br />
Da er det for eksempel ikke tatt inn noen effekt av den økte aktiviteten knyttet til selve<br />
sølsituasjonen.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
100 (108)
Vi ser ingen hensikt i å sette presise tall på mulige tap i omsetning eller sysselsetting, men<br />
konkluderer utfra nevnte rapport at det i <strong>Nordkapp</strong> kan stå noen titalls årsverk på spill over<br />
en 5 årsperiode. Viktigst er det imidlertid å merke seg at virkningene i nabokommuner som<br />
Alta <strong>og</strong> Hammerfest anslås som betydelig større, <strong>og</strong> at effekten i <strong>Nordkapp</strong> dermed bare<br />
utgjør en begrenset del av problemet dersom uhellet skulle være ute.<br />
Den langsiktige virkningen fremstår uansett som begrenset, selv om det for enkelte aktører<br />
kan bli store konsekvenser av en kraftig kortsiktig virkning. Den samlede kortsiktige <strong>og</strong><br />
langsiktige effekten anslås i verste fall som middels negativ.<br />
Omfang turisme: Stort Middels Lite | Lite Middels Stort<br />
negativt negativt negativt | positivt positivt positivt<br />
* )<br />
** )<br />
*) Resultat av et større oljeutslipp med omfattende negativ medieomtale. Sum av en stor<br />
kortvarig effekt, men bare minimale langsiktige virkninger.<br />
**) Normal drift<br />
Konsekvenser friluftsliv <strong>og</strong> turisme – oppsummert<br />
Verdiene for både friluftsliv <strong>og</strong> turisme regnes som<br />
store, friluftslivet i lokal betydning, mens det for<br />
turismen legges særlig vekt på den regionale <strong>og</strong><br />
nasjonale betydningen.<br />
Effekten for friluftslivet er relativt overkommelig å<br />
anslå, selv om styrken på de aktuelle faktorer ikke er<br />
krystallklar. For turismen er det greit så lenge vi<br />
snakker om en normal driftssituasjon, <strong>og</strong> der effekten<br />
med stor sannsynlighet er positiv.<br />
For uhellsutslipp er faktorene bak totaleffekten<br />
verken godt kjent eller enkle å dimensjonere, i tillegg<br />
til at detaljene i de konkrete uhellssituasjonene har<br />
stor betydning for resultatet. Vi føler oss likevel<br />
trygge på at det verste scenariet (vårt 20 000 tonns<br />
utslipp) i seg selv ikke gir noen varig effekt.<br />
Friluftsliv<br />
Verdi: Stor<br />
Omfang: Lite til middels negativt<br />
Konsekvens: ––<br />
Turisme<br />
Verdi: Stor<br />
Omfang: *) Middels negativt / **) Lite til middels<br />
positivt<br />
Konsekvens: *) ++/ **)––/–––<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
101 (108)
10.3 Samiske interesser <strong>og</strong> reindrift<br />
Etableringen av en sentral for oljeomlasting på Sarnes i <strong>Nordkapp</strong> vil kunne ha visse<br />
negative følger for reindrifta, selv om tiltaket nærmest i sin helhet ligger på sjøen. De<br />
negative effektene vil knytte seg til støy, ferdsel <strong>og</strong> anleggstrafikk, særlig dersom det kreves<br />
noe slags anlegg på land.<br />
10.3.1 Driftsmønster i Sarnesfjorden<br />
Reinen har en naturlig trekklei i Sarnesfjorden <strong>og</strong> denne vil bli påvirket. Leia fører ut mot<br />
sommerbeite nord for Honningsvåg. Sarnes <strong>og</strong> halvøya mellom Vannfjorden <strong>og</strong> Sarnesfjorden<br />
er vårbeite <strong>og</strong> kalvingsland. Det brukes <strong>og</strong>så som høstbeite <strong>og</strong> parringsområde.<br />
Reinen er mest følsom for forstyrrelse om våren da simlene er med kalv eller har små kalver.<br />
De trekker gjerne unna områder med støy <strong>og</strong> ferdsel mens oksereinene ikke lar seg påvirke i<br />
samme grad.<br />
Vårbeite er <strong>og</strong>så viktig for at reinen skal komme seg etter en hard vinter <strong>og</strong> ei hard flytting.<br />
Det er derfor lite gunstig med forstyrrelser i denne tida. Reindrifta er ei næring med et særlig<br />
syklisk preg. Det vil si at forhold som gjelder en del av flokken eller en del av året får følger<br />
for helheten. Et dårlig vårbeite vil kunne gi svakere kalver, høyere dødelighet <strong>og</strong> økt risiko<br />
for angrep av rovdyr. Dette gir igjen et lavere uttak på høsten dersom man skal holde<br />
flokken på samme nivå. Dette sykliske preget gjør at reindrifta er svært følsom for inngrep<br />
<strong>og</strong> at inngrepene ofte ikke vises direkte som tap, men at tapene viser seg etter måneder <strong>og</strong> i<br />
noen tilfeller år. En reduksjon eller kvalitetsforringelse av vårbeite anses derfor som<br />
negativt.<br />
10.3.2 Oljeomlastning <strong>og</strong> reindrift<br />
Det eksisterer ingen utredninger eller forskningsrapporter som omhandler konflikter mellom<br />
oljeomlasting <strong>og</strong> reindrift. Tiltaket er av så ny art i Nord-Norge at disse tingene ikke har<br />
vært tenkt på som et mulig scenario. Det er gjort gode studier i forhold til konflikter mellom<br />
reindrift <strong>og</strong> kraftledninger, vindparker, veganlegg, hyttefelt <strong>og</strong> lignende. Felles for disse er at<br />
de representerer noe nytt for reinen. Tiltakene er store <strong>og</strong> visuelt sett dominerende, de<br />
medfører støy, trafikk <strong>og</strong> blink/reflekser. Slik sett vil de kunne danne et godt grunnlag for å<br />
vurdere oljelekteren <strong>og</strong> byggingen <strong>og</strong> drifta av denne, men det er to forhold i forbindelse<br />
med oljeomlasting som man bør se på:<br />
1) Bygging <strong>og</strong> drift<br />
Anleggsfasen vil medføre noe støy <strong>og</strong> uro som kan skremme bort rein fra sitt vanlige<br />
beiteområde, men det er ingen fysiske arealtap. Aktuelle konsekvenser.<br />
– Det fysiske arealtapet er lite.<br />
– Den indirekte virkningen som følger av støy <strong>og</strong> uro i området kan være stor.<br />
Forskningen på regionale effekter av større tiltak viser at tamrein skyr områdene i en<br />
radius av 4–10 km.<br />
– Unnvikelse medfører større aktivitet hos reinen med påfølgende tap av vekt.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
102 (108)
– Simler med kalv er mest følsomme for forstyrrelse mens bukker <strong>og</strong> ungdyr vil kunne<br />
søke opp områder med forstyrrelse.<br />
– Reinen har større toleranse for forstyrelser på sommeren enn på våren.<br />
– Konstruksjonsfasen gir sterkest kortvarig forstyrrelse, men har liten langsiktig effekt.<br />
I tillegg peker man på problemet med kumulative effekter, dvs. effekter som samler seg opp<br />
over tid <strong>og</strong> som man ikke ser før det er gått flere år. Kumulative effekter her vil kunne være:<br />
– Arealets tap av bæreevne; dvs. at reduksjonen i beite pga unnvikelse <strong>og</strong><br />
barriereeffekter gir området mindre beitegrunnlag for rein <strong>og</strong> tvinger frem en<br />
reduksjon av flokken<br />
– Reinen samles på mindre arealer som kan gi større rovdyrtap<br />
– Reduksjon av slaktevekt dersom ikke reintallet reduseres i takt med nedgangen i<br />
områdets bæreevne.<br />
Når man går over i driftsfasen synker uroen rundt tiltaket <strong>og</strong> reinen venner seg gradvis til det<br />
nye elementet. Den tar da tilbake det beitet som den tidligere har mistet. For det aktuelle<br />
tiltaket med relativt lite anleggsarbeid skal konsekvensen være svært begrenset.<br />
Verdi: Liten Middels Stor<br />
Omfang: Stort Middels Lite | Lite Middels Stort<br />
negativt negativt negativt | positivt positivt positivt<br />
2) Uhellsutslipp<br />
Forsøk med oljesøl <strong>og</strong> kondensat på strandvekster er forsøkt i nordlige ferskvannssystemer.<br />
Ulike typer kondensat <strong>og</strong> råolje er blitt forsøkt med litt forskjellig resultat. Samlet var<br />
konklusjonen at et tynt lag olje på planter eller direkte på bakken tok livet av alle former for<br />
mose <strong>og</strong> strandrug. Reinlav <strong>og</strong> ulike sivtyper viste seg å ha bedre toleranse, men <strong>og</strong>så disse<br />
ble svekket av forurensningen.. En rapportert effekt var at plantene mistet bladene <strong>og</strong> at de<br />
derfor ble uegnet som beitemark. Hvorvidt dette er et fenomen som varer ved neste år eller<br />
om plantene blir giftige sier ikke rapporten noe om.<br />
10.3.3 Avbøtende tiltak:<br />
1. Mai <strong>og</strong> juni er tida da området er mest i bruk <strong>og</strong> reinen mest følsom for påvirkning. Det<br />
forstyrrende elementet som utbyggingen utgjør bør da reduseres. Dette gjøres best ved at<br />
anleggsvirksomheten, dvs. bygging av ankerfester, eventuell sprenging <strong>og</strong> lignende ikke<br />
gjøres på denne tida. Dette betyr hele mai måned <strong>og</strong> begynnelsen av juni. Når vanlig<br />
drift er i gang trenger man ingen restriksjoner.<br />
2. Aktiviteten holdes i størst mulig grad på sjøen <strong>og</strong> nedenfor riksveien.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
103 (108)
Konsekvenser samiske interesser <strong>og</strong> reindrift – oppsummert<br />
Verdien av beiteområdet på Sarnes er stor fordi<br />
vårbeite er marginalt på Magerøya. En ytterligere<br />
reduksjon er ikke ønskelig.<br />
Omfanget av tiltaket er lite. Det legges ikke beslag<br />
på landarealer av betydning <strong>og</strong> aktiviteten holdes på<br />
sjøen relativt langt fra land. Konsekvensen er derfor<br />
neglisjerbar.<br />
Verdi: Stor<br />
Omfang: Intet til lite negativt<br />
Konsekvens: 0<br />
10.4 Skipstrafikk<br />
Det følgende bygger på beskrivelsen av annen skipstrafikk i kap. 5.1.<br />
Manøverkorridoren inn mot lospunktet er på 7 nautiske mil bredde <strong>og</strong> må karakteriseres som<br />
meget romslig – ikke minst sett i lys av den meget begrensede trafikken. I dag er denne på<br />
4,4 fartøyer pr. dag, mindre fiskefartøy unntatt.<br />
Innseilingen til lospunktet er preget av åpent farvann med store havdybder. Det er ingen<br />
grunner eller skjær i manøverområdet. Top<strong>og</strong>rafien er preget av høye fjell med meget godt<br />
radarland for posisjonering. Lokale meteorol<strong>og</strong>iske forhold gjør at vind i området er<br />
nordvestlig til nordnordvestlige. Fremherskende vindretning gjør at manøvrering til <strong>og</strong> fra<br />
FSO kan skje med vinden i samme langskipsretning som FSO. Dette gjør manøvrene lette å<br />
kontrollere selv ved høye vindhastigheter, <strong>og</strong> man løper liten risiko hvis man på grunn av en<br />
uforutsett hendelse må avbryte innseilingen eller manøver til FSO. Det er ingen<br />
svell/dønning i området av betydning.<br />
Det skal i utgangspunktet ikke være behov for noen tilpasninger når det gjelder oppmerking<br />
<strong>og</strong> innseiling i form av merker, bøyer <strong>og</strong> lykter. Bruken av los forutsettes dekket innenfor<br />
dagens opplegg.<br />
Tilgang til slepebåter er en vesentlig faktor som må tilpasses de konkrete operasjonene, som<br />
beskrevet i kap. 5.5.1.<br />
Siden operasjonene forutsettes å benytte eksisterende kai i Honningsvåg for all transport til<br />
<strong>og</strong> fra lekteren <strong>og</strong> tilknyttede skip, skal det ikke være noen konsekvenser for de til enhver tid<br />
gjeldende sikkerhetsreglene på land. Selve lekteren forutsettes å være en separat ISPS-sone.<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
104 (108)
10.5 STS-operasjoner<br />
For eventuelle STS-operasjoner legges alle tilleggskrav angående sikkerheten på STSoperatøren.<br />
Dette betyr at FSOen skal kunne drives uavhengig av STS-operasjonen. Den<br />
samlede sikkerhetsmessige konsekvensen følger direkte av den samlede aktivitetsøkningen i<br />
området. Med gjennomføring av STS-operasjonene i henhold til forutsetningen skal det ikke<br />
være noen mer kompleks sammenheng med gjensidig forsterkende negative effekter mellom<br />
FSOen <strong>og</strong> de involverte fartøyene. I positiv retning vil det trekke at større slepekraft <strong>og</strong> mer<br />
omfattende oljeverneredskap kan gi større marginer for all virksomhet i området.<br />
10.6 Trusselvurdering<br />
Utfra den gjennomførte ROS-analysen (hendelse 25) anses det som ”svært lite sannsynlig at<br />
aktører som har til hensikt å bruk ekstreme midler vil velge Sarnesfjorden som mål for en<br />
eventuell aksjon”. Begrunnelsen er blant annet at ”det er vanskelig å komme seg om bord<br />
uten å bli oppdaget, <strong>og</strong> med så stor hurtighet at man klarer å utrette skade.<br />
Betydelig skadepotensiale gjør likevel at hendelsen er klassifisert til risikoklasse middels for<br />
”yter miljø” <strong>og</strong> ”liv <strong>og</strong> helse”, <strong>og</strong> risikoklasse lav for ”økonomi”.<br />
Som forebyggende tiltak anbefales å ”sikre forsvarlig kontroll av personell ved atkomst FSO<br />
i henhold til ISPS”.<br />
11 Oppsummering – avbøtende tiltak<br />
Miljø<br />
Landskap – Sikring av tilstrekkelig avstand fra land<br />
– Løpende utvendig vedlikehold <strong>og</strong> mulig kommunal oppfølging av<br />
dette, som presisert i reguleringsplanen<br />
Naturmiljø – Anleggsfasen <strong>og</strong> etableringsfasen for lekteren bør om mulig<br />
foregå utenom hekkesesongen<br />
– Gode rutiner for å hindre uønskede hendelser <strong>og</strong> dermed<br />
uhellsutslipp.<br />
– En rask <strong>og</strong> effektiv beredskap mot oljeforurensning.<br />
– Etterkantundersøkelser etter eventuelle utslippsuhell<br />
– Rutiner for hensiktsmessig håndtering av oljeskadde fugl <strong>og</strong><br />
dyreliv. Responstid for dette systemet bør være to døgn, som for<br />
den statlige beredskapen<br />
– Kartlegging av havbunnen i området hvor lekteren skal<br />
lokaliseres, for å forvisse seg om eventuelle forekomster av<br />
koraller<br />
Ballastvann – Sikring av streng oppfølging av alle aktuelle regler <strong>og</strong> prosedyrer<br />
Kulturvern <strong>og</strong> kulturmiljø – Tromsø Museum ønsker tilgang til film fra undervannskamera i<br />
forbindelse med kartlegging for ankerkjetting<br />
– Eventuelle faste installasjoner på land legges utenom Altsula,<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
105 (108)
Lille Altsula, yttersida av Veidnes <strong>og</strong> yttersida av Sarnes<br />
– Systematisk oppfølging for å unngå skader under<br />
beredskapsaksjoner<br />
Støy – Konkret støyvurdering basert på detaljert lokalisering, valgt<br />
teknisk løsning ombord på lekteren, forventet driftsopplegg/-tid<br />
o.a.<br />
– Hvis nødvendig ut fra aktuell støynorm: Endring av parametrene<br />
nevnt i første punkt. Dette kan inkludere bruk av landstrøm<br />
Akutt forurensing til sjø – Oppfølging av en lang rekke tiltak oppsummert i en<br />
beredskapsplan. Se kap. 5.5 for en utdyping<br />
Avfallshåndtering – Alt avfall fra normal drift leveres til godkjent anlegg, uansett<br />
opphav <strong>og</strong> type<br />
– I beredskapssituasjoner under operatørens ansvar vil<br />
leveransene skje på samme måte som ved ordinær drift, med<br />
utvidet ansvar til å gjelde avfall, oljeholdig o.a., innsamlet av en<br />
eventuell 3. part på operatørens vegne<br />
– Ved overføring av ansvar til IAU eller andre er det avfallshåndtering<br />
etter deres beredskapsopplegg som gjelder. Krav til<br />
systematisk planlegging <strong>og</strong>så av denne delen av en oljevernaksjon,<br />
inkludert sikring av tilstrekkelig kapasitet for<br />
mellomlagring av problemavfall<br />
Utslipp til luft – Sikring av streng oppfølging av alle aktuelle regler <strong>og</strong> prosedyrer<br />
Naturressurser<br />
Fiskeri – Gode informasjonsrutiner til den lokale fiskeflåten om aktiviteten<br />
ved omlastningsterminalen <strong>og</strong> båttrafikken i fjorden<br />
– Gode varslingsrutiner ved lokale uhellsutslipp<br />
– Godt merket innseilingsled <strong>og</strong> markering av sikkerhetsområdet<br />
Akvakultur – Tett kontakt mellom partene både under planleggingen av<br />
respektive anlegg <strong>og</strong> i driftsfasen. Særlig tett kontakt kreves<br />
under utleggingen av ankerkjettingen<br />
Samfunn<br />
Næring <strong>og</strong> sysselsetting – Tilrettelegging av utdanning spesielt rettet mot de aktuelle<br />
funksjonene<br />
– Generell lokal oppfølging for kvalifisering av mannskaper <strong>og</strong> for<br />
rekruttering av tilstrekkelig mange til å oppnå samlede lokale<br />
gevinster<br />
Friluftsliv <strong>og</strong> turisme – Et generelt godt beredskapsopplegg ved uhellsutslipp<br />
– Tiltak som for ”støy”, over.<br />
Samiske interesser <strong>og</strong> – Anleggsfasen <strong>og</strong> etableringsfasen for lekteren bør om mulig<br />
foregå utenom den mest følsomme sesongen. I<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
106 (108)
eindrift praksissammenfallende med hekkesesongen som styres<br />
gjennom reguleringsplanen.<br />
– Aktiviteten holdes i størst mulig grad på sjøen <strong>og</strong> nedenfor<br />
riksveien<br />
Skipstrafikk<br />
– Alminnelig god styring av skipstrafikken<br />
STS-operasjoner – Ansvaret for samordningen legges formelt sett på STSoperasjonen.<br />
Tilrettelegging for normalt god gjensidig<br />
informasjon er likevel viktig<br />
Trusselvurdering – Forsvarlig kontroll av personell ved atkomst FSO i henhold til<br />
ISPS”<br />
12 Nærmere undersøkelser<br />
Det skal ikke være behov for ærmere KU-relevante undersøkelser, utover de som følger<br />
kartleggingen av bunnforholdene i forbindelse med utlegging av ankerkjettinger:<br />
– Kulturminner under vann<br />
– Korallrev<br />
13 Referanser<br />
Mer spesifikke referanser finnes i fagrapportene.<br />
Planen består av:<br />
1. Denne planbeskrivelsen<br />
2. Reguleringskart (format 1:10 000)<br />
3. Reguleringsbestemmelser<br />
4. <strong>Konsekvensutredning</strong> – samlerapport<br />
Selvstendig faglige rapporter/notater utviklet direkte for planen<br />
– ROS-analyse. Rambøll Norge AS. Rapport rev. 01, 31.05.2007<br />
– Oljedriftsberegninger, Sarnesbukta. Det Norske Veritas, rapport nr. 2007-0721, rev.<br />
01, 10.05.2007.<br />
– Oljeomlasting i Sarnesfjorden i <strong>Nordkapp</strong> kommune, Finnmark. Konsekvenser for<br />
naturmiljø. Bio-Bjørn Utredning, 05.06.2007<br />
– Oljeomlasting i Sarnesfjorden i <strong>Nordkapp</strong> kommune, Finnmark. Konsekvenser for<br />
fiskeri <strong>og</strong> havbruk. Bio-Bjørn Utredning, 05.06.2007<br />
– Oljeomlasting Sarnesfjorden. Utredning for kulturminner <strong>og</strong> kulturmiljø. Sundquist<br />
Consult, mai 2007<br />
– Oljeomlasting Sarnesfjorden. Samiske interesser. Konsekvenser for reindriften i<br />
reinbeitedistrikt 16, stordistriktet Màhkakàravju siida/Magerøya. Sundquist Consult,<br />
mai 2007<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
107 (108)
– Forstudier vinddata for Sarnesfjorden, <strong>Nordkapp</strong> havn 24.01.2007<br />
Andre viktige faglige innspill<br />
– Oil transport from the Russian part of the Barents Region. Status per January 2007,<br />
Akvaplan NIVA/BioForsk for Barentssekretariatet,<br />
– Øvingsrapport, øvelse Nucula, 5.–7. september 2007-07-01<br />
– Honningsvåg støy fra tankskip. Brekke & Strand akustikk for Bergfald & co,<br />
27.04.2007 (rapport fra STS-operasjoner i Sarnesfjorden vinteren 2007)<br />
– Konsekvenser for turistnæring ved oljeutslipp. Lofoten, <strong>Nordkapp</strong> <strong>og</strong> Svalbard. ULB,<br />
delutredning 15. OED/Asplan VIAK, 2003<br />
– Utredning av konsekvenser av helårig petroleumsvirksomhet i området Lofoten–<br />
Barentshavet. Sammendragsrapport juli 2003 <strong>og</strong> Oljedirektoratets nettsted:<br />
www.npd.no<br />
– Strømmålinger i Sarnesfjorden, 02.04–03.05.2007, Johnny E. Andreassen for<br />
<strong>Nordkapp</strong> havn<br />
Fra søknad om STS-operasjoner i Sarnesfjorden<br />
– Søknad om utslippstillatelse for STS-operasjon i Sarnesfjorden/Kåfjord, <strong>Nordkapp</strong><br />
kommune. Kirkenes Transit AS, 30.06.2006<br />
– Utslippstillatelse etter forurensningsloven. SFT, 06.12.2006 (senere påklaget, men<br />
klagen ble ikke tatt til følge)<br />
– Omlasting av kondensat ved Honningsvåg. Risiko- <strong>og</strong> oljevernberedskapsanalyse,<br />
Det Norske Veritas, rapport 2006-1366, rev. 03<br />
Metode<br />
– Konsekvensanalyser, Statens vegvesens håndbok 140 (ny utgave), 2006<br />
– ”Kartlegging av naturtyper – verdisetting av biol<strong>og</strong>isk mangfold. Direktoratet for<br />
Naturforvaltning (DN håndbok 13), 1999<br />
Prosessledende dokumenter<br />
1. Korrespondanse rundt avklaring av rolle som ansvarlig myndighet, <strong>Nordkapp</strong><br />
kommune til Miljøverndepartementet 22.11.06. Tilsvar 26.01.07.<br />
2. Forslag til planpr<strong>og</strong>ram med utredningspr<strong>og</strong>ram, Asplan VIAK, januar 2007<br />
3. Innkomne merknader til planpr<strong>og</strong>ram, januar 2007<br />
4. Oppsummeringsnotat av høringsuttalelser for fastsatt planpr<strong>og</strong>ram, 25.03.2007<br />
5. Endelig fastsatt planpr<strong>og</strong>ram, 25.03.2007<br />
Reguleringsplan oljeomlasting Sarnesfjorden - <strong>Konsekvensutredning</strong> - Oppdragsnr.: 6070130<br />
Arkiv ref: M:\2007 Oppdr\Tverrfaglig\6070130_Sarnes\7-PROD\S-Samf-<br />
Areal\RAPP\KU\<strong>Konsekvensutredning</strong>_Sarnes_2007-07-02.doc<br />
108 (108)