You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Galde sekretion:<br />
Leveren sekrerer ca. 600-1200mL/dag galde ind i duodenum. Galde indeholder galde salt, bilirubin<br />
(galde pigment/farve), cholesterol, phospholipider og proteiner.<br />
Gallesyrer og gallesalter:<br />
Gallesyrene produseres i leveren fra kolesterol og betegnes de primære og sekundære. De primære<br />
er cholic acid og chenodeoxycholic acid, og udskilles som konjugater som taurin eller glycin. I<br />
tarmlumen omdannes de primære til de sekundære ved kontakt med tarmens bakterier. De<br />
sekundære er deoksycholic og lithochlic acid.<br />
Ved neutral pH er gallesyrene ionisert og betegnes gallesalt. Gallesalt er ikke fedtopløselige<br />
ligesom som gallesyren, og kan derfor ikke absorberes ved diffusion. Derfor har gallesaltene en<br />
oppgave å utføre i hele tynntarmens lengde før de aktivt suges opp i terminale del av ileum.<br />
Gallesaltene er nødvendig for å fordøye fett og opptak av de fettløslige vitaminene.<br />
Den ene siden av gallesaltmolekylene er negativt ladet selvom at de er hydrofile, mens den andre<br />
enden er hydrofob, og overstiger gallesaltkonsentrasjonen et visst nivå har de en tendens til å danne<br />
en micellestruktur. Triacylglyserider, fosfolipider og kolesterol løser seg i micellens indre<br />
hydrofobe del. Gallesaltene har en emulgerende rolle på fødens lipider, og kan på denne måten<br />
legge forholdene bedre til rette for lipasene (se lipidspaltingen).<br />
Gallesaltene absorberes på ulike måter:<br />
- Ved diffusjon langs hele tynntarmens lengde.<br />
- I den terminale ileum ved en aktiv prosess (langt de fleste på denne måten).<br />
- Bakterier i terminale ileum som omdanner gallesalter til gallesyrer som dermed kan lettere<br />
absorberes.<br />
Både gallesaltene og gallesyrene som suges opp returnerer med v.porta til leveren bundet til<br />
albumin eller HDL hvor de på nytt utskilles med gallen. Denne resirkuleringen kalles det<br />
enterohepatisk kretsløp. Dette er en meget effektiv resirkuleringsmekanisme og sikrer den ønskede<br />
gallesaltmengde som kreves pr.døgn. Vi har ca 2-4 gr gallesalter som sirkulerer 3-16 ganger i dette<br />
kretsløpet for å dekke dagsbehovet som kan komme opp i 30 gr. Til tross for effektive<br />
absorpsjonmekanismer mister vi omkring 500ml pr.døgn i fæces. Tapet dekkes av nysyntese i<br />
leveren.<br />
Gallesaltene transporteres aktivt fra levercellen og over i gallen. Sekretet levercellene produserer<br />
har tilnærmet lik ionesammensettning som blodet, og som hos pankreas forandres volumet og<br />
ionesammensetningen av sekretet når det strømmer gjennom utførselsgangene. HCO3 - transporteres<br />
aktivt over i gallen, og dermed kan HCO3 - konsentrasjonen bli høyere enn i blodet.<br />
Reguleringen av gallesekresjon: sekresjon av galle stimuleres gjennom økt parasympatisk aktivitet<br />
i vagusnerven og gjennom påvirkning av sekretin. Den viktigste faktoren er likevel levercellens<br />
tilgang på gallesalter via det enterohepatiske kretsløp.<br />
Jo høyere konsentrasjon av gallesalter er i blodet, jo mer gallesalter utskilles av levercellene, og<br />
desto større blir gallevolumet. Plasmakonsentrasjonen av gallsalter er høyest, og gallesekresjonen<br />
størst, når gallesaltene resirkulerer mellom leveren og tynntarmen etter et måltid.<br />
Mellom et måltid lagres og konsentreres gallen i galleblæren, slik at plasmakonsentrasjonen er lav,<br />
og dermed er sekresjonen lav, men levercellens gallesyreproduksjon er høy.