Tilleggsutredninger til konsesjonssøknad for bygging ... - Skjema Nve
Tilleggsutredninger til konsesjonssøknad for bygging ... - Skjema Nve
Tilleggsutredninger til konsesjonssøknad for bygging ... - Skjema Nve
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Tilleggsutredninger</strong> <strong>til</strong> <strong>konsesjonssøknad</strong><br />
<strong>for</strong> <strong>bygging</strong> av ny<br />
132 kV kraftledning Dyrløkke - Tegneby<br />
Utarbeidet av Hafslund Nett desember 2009
Forord/sammendrag<br />
Hafslund Nett AS (HN) søkte NVE den 7.januar 2009 om konsesjon <strong>for</strong> <strong>bygging</strong> av ny 132 kV kraftledning<br />
Dyrløkke- Tegneby. Som følge av innkomne høringsuttalelser ber NVE om at HN <strong>for</strong>etar følgende<br />
utredninger:<br />
• Visualisering i 3D eller som fotomontasje av strekningen Vestby Kirke/Prestegården - Rødshagen,<br />
og <strong>til</strong>svarende <strong>for</strong> ledningen ut fra Dyrløkke trans<strong>for</strong>matorstasjon.<br />
Vurdere og eventuelt å omsøke følgende traséjusteringer:<br />
• Justering av 50 kV trasé mot Ås mellom mast 245110 øst <strong>for</strong> Klommesteinveien – Dyrløkke.<br />
• Trasé på vestsiden av E6 sørover fra Tømtveien/Nordre Tømt langs eksisterende anleggsvei.<br />
• Kryssing av Hølendalen i eksisterende trasé på vestsiden av bruene.<br />
To sist nevnte alternativ vurderes både individuelt og sammenhengende<br />
• Peke på delstrekninger hvor kamuflerende <strong>til</strong>tak antas å ha effekt, slik som fargesetting av master,<br />
liner og isolatorer samt valg av mastetypene kone stålrør og gittermast på de enkelte delstrekninger.<br />
• Vurdere ulike alternativ <strong>til</strong> T-avgreninger mot Vestby og Såner trans<strong>for</strong>matorstasjoner inklusive<br />
kostnader i denne <strong>for</strong>bindelse.<br />
• Vurdering av ulike systemløsninger/-spenninger <strong>for</strong> fremtidig <strong>for</strong>bindelse Dyrløkke - Ås<br />
• Bedre kart som viser bebyggelse, veier, terreng, landbruksarealer og refererte stedsnavn langs de<br />
omsøkte traseene.<br />
Omsøkte ledningsanlegg berører kommunene:<br />
• Frogn kommune<br />
• Ås Kommune<br />
• Vestby kommune<br />
Oslo, desember 2009.<br />
………………………………<br />
Even Ungersness<br />
Nettdirektør<br />
Hafslund Nett AS
Hafslund Nett AS<br />
Tilleggsutredning <strong>for</strong> kraftledning 132 kV luftledning Dyrløkke-Tegneby<br />
INNHOLDSFORTEGNELSE:<br />
1. BESKRIVELSE AV LØSNING................................................................................................................................1<br />
1.1. FORSLAG TIL TRASÉJUSTERING OMSØKTE ALTERNATIV.....................................................................................1<br />
1.2. NYTT TRASÉALTERNATIV E6 VEST......................................................................................................................1<br />
1.2.1 Trasealternativ 2C ...........................................................................................................................................1<br />
1.2.2 Trasealternativ 2D ...........................................................................................................................................3<br />
1.2.3 Omsøkte traséalternativer og løsninger .......................................................................................................3<br />
1.3. ØKONOMISK EVALUERING AV LEDNINGSALTERNATIVENE. .................................................................................4<br />
2. VURDERINGER ........................................................................................................................................................5<br />
2.1. VURDERING AV FRAMTIDIG SPENNINGSNIVÅ DYRLØKKE - ÅS............................................................................5<br />
2.2. SYSTEMMESSIG INNFØRING TIL VESTBY OG SÅNER TRANSFORMATORSTASJONER..........................................6<br />
3. TRASÉBESKRIVELSE/VISUELL EKSPONERING............................................................................................7<br />
3.1. GENERELLE AVBØTENDE TILTAK.......................................................................................................................10<br />
3.2. AVBØTENDE TILTAK FOR OMSØKT TRASÉ.........................................................................................................10<br />
Vedlegg:<br />
1. Oversiktskart<br />
2. Visualisering av omsøkt trasé med firekursmast ut fra Dyrløkke trans<strong>for</strong>matorstasjon, og kraftledning <strong>for</strong>bi<br />
Vestby kirke mot Rødshagen.<br />
3. Dokumentasjon på bæremaster i kompositt.<br />
4. Enlinjeskjema avgreninger i kraftnett. Konfidensiell in<strong>for</strong>masjon.<br />
Side 0
Hafslund Nett AS<br />
Tilleggsutredning <strong>for</strong> kraftledning 132 kV luftledning Dyrløkke-Tegneby<br />
1. BESKRIVELSE AV LØSNING<br />
Det er søkt om konsesjon <strong>for</strong> å bygge og drifte en ny 132 kV dobbelkurs kraftledning mellom<br />
trans<strong>for</strong>matorstasjonene Dyrløkke, Vestby, Såner og Tegneby. I <strong>konsesjonssøknad</strong>en er det beskrevet 2(3)<br />
alternativer; Alt 1 og Alt 2 (2A og 2B). Eneste avvik mellom alternativene er valg av trasé. For strekningen<br />
Dyrløkke – avgrening Ås, er det søkt om bruk av 3 (4) kurs master <strong>for</strong> å ivareta dagens og framtidig kurs 2 <strong>for</strong><br />
framføring av 50 kV ledningen Dyrløkke – Ås.<br />
1.1. Forslag <strong>til</strong> traséjustering omsøkte alternativ.<br />
I høringsuttalelse fra grunneier ved Hauer Gård og Gartneri er det fremsatt <strong>for</strong>slag om traséjustering fra første<br />
mast ved Dyrløkke trans<strong>for</strong>matorstasjon <strong>til</strong> mast øst <strong>for</strong> Klommesteinveien på 50 kV avgreningen mot Ås<br />
trans<strong>for</strong>matorstasjon. Se vedlagte kart <strong>for</strong> trasé merket utredet alternativ.<br />
Innspill på traseendring er framsatt <strong>for</strong> å begrense utvidelsen av rettighetsbeltet i eksisterende<br />
kraftledningstrase. I <strong>for</strong>slag <strong>til</strong> trasejustering følger 132 kV ledningen ut fra Dyrløkke trans<strong>for</strong>matorstasjon,<br />
dagens kraftledningstrasé i retning Vestby, mens 50 kV ledningen(e) mot Ås vinkler opp mot gården<br />
Kykkelsrudbråten etter første mast ved Dyrløkke. Med dette alternativ vil kraftledningen passere<br />
Kykkelsrudbråten og bolighus i Tomtaveien 18 med en avstand på hhv. 40 og 59 meter, før den vinkler av i<br />
skogsområdet Fjøseråsen og <strong>for</strong>tsetter videre i rettlinje mot Klommesteinveien og inn i dagens 50 kV trasé.<br />
Traséjusteringen medfører at:<br />
• 1 km av dagens trasé fra avgreningspunktet sør <strong>for</strong> Hauer Gartneri og inn mot Klommesteinveien<br />
frigis. Tre eksisterende master fjernes i frigitt trase.<br />
• det opparbeides ny ledningstrase i en bredde på 20 meter på 1,65 km i delvis kupert skogsterreng<br />
over Fjøseråsen, samt at det må etableres ny vinkelmast ved Klommesteinveien.<br />
• etablerte naturområde <strong>for</strong> lokalbefolkningen over Fjøseråsen berøres av nye anleggsveier<br />
• et uttak av skog med høy bonitet over Fjøseråsen er beregnet <strong>til</strong> 13,5 dekar, mot ingen økt uttak av<br />
skog i eksisterende ledningsgate<br />
• av berørte grunneiere vil det frafalle en grunneier (3/10 i Ås kommune) i omsøkt alternativ, og<br />
<strong>til</strong>komme to grunneiere (25/3 og 14/2 Frogn kommune) <strong>for</strong> utredet traséløsning.<br />
I høringsuttalelse fra Frogn kommune er det bemerket at Fjøseråsen har et etablert turområde med et godt<br />
stinett, der ut<strong>bygging</strong> ansees svært uheldig. Dagens kraftledning ut fra Dyrløkke trans<strong>for</strong>matorstasjon følger et<br />
naturlig rettlinjet søkk i åpent terrenget. Omsøkte løsning gir 7 meter utvidelse av eksisterende<br />
bygge<strong>for</strong>budsbelte i åpen mark. Fellesføringen med 4 kursmast begrenser seg <strong>til</strong> 5 mastepunkt på den ca. 1<br />
km lange strekningen fra Dyrløkke <strong>til</strong> dagens avgrening mot Ås.<br />
Hafslund Nett ønsker ikke å utvide traséalternativene i <strong>konsesjonssøknad</strong>en med <strong>for</strong>eslåtte traséjustering <strong>for</strong><br />
50 kV ledning mot Ås. Det er ut fra en helhetsvurdering søkt konsesjon <strong>for</strong> ny trasé som mest mulig følger<br />
eksisterende ledningsgate, <strong>for</strong> å begrense framføring av kraftledninger <strong>til</strong> områder med eksisterende<br />
rettigheter <strong>til</strong> trasé og <strong>til</strong> der lokalbefolkning er vant med å oppleve ledningen. Hafslund Nett har beskrevet i<br />
<strong>konsesjonssøknad</strong>en at ved etablering av nye mastepunkt, kan disse <strong>til</strong>passes etter terreng og eventuell<br />
nærføring med naturverdier. Ny ledningstrasé <strong>for</strong>bi Hauer Gård og Gartneri kan justeres slik at utvidelsen av<br />
rettighetsbeltet hovedsakelig gjøres østover i dette området <strong>for</strong> å <strong>til</strong>lempe utnyttelsen av arealet rundt gården.<br />
1.2. Nytt traséalternativ E6 vest<br />
Hafslund Nett utreder etter innspill i innkomne høringsuttalelser, ytterligere to alternative traseer <strong>for</strong><br />
dobbelkurs 132 kV ledning sør <strong>for</strong> Vestby sentrum. Alternativene er merket 2C og 2D på vedlagt kart.<br />
1.2.1 Trasealternativ 2C<br />
Traséalternativ 2C er en <strong>for</strong>tsettelse av trasealternativ 2A som går inn i et tett skogsområde på<br />
vestsiden av gårdene Rødshagen og Rødsbråten, <strong>for</strong> å få god avstand <strong>til</strong> bolighus før traseen vinkler<br />
mot E6 og kan følge langs eksisterende anleggsvei opparbeidet ved ut<strong>bygging</strong>en av motorveien.<br />
Trasealternativet passerer mellom motorveien og våtmarksområdet Kjennsmyr, før den følger kupert<br />
Side 1
Hafslund Nett AS<br />
Tilleggsutredning <strong>for</strong> kraftledning 132 kV luftledning Dyrløkke-Tegneby<br />
skogsterreng sørover mot gården Håkonsbråten. Ved gården kan trase 2C legges vest <strong>for</strong><br />
eksisterende 20 kV ledning (eies av HN). Ledningen følger skogkanten av dyrket mark før den skjærer<br />
ut i åpent terreng fram <strong>til</strong> dagens ledningstrasé ved Gjølstad rett før Hølen-broene. Traséalternativ 2C<br />
følger dagens 50 kV trasé på vestsiden av E6 fram <strong>til</strong> Statnetts ledninger over Stavengåsen, før<br />
alternativet vinkler inn i traséalternativ 1 videre inn <strong>til</strong> Tegneby. Rettighetsbeltene <strong>til</strong> begge<br />
kraftledningene utnyttes <strong>til</strong> <strong>for</strong>del <strong>for</strong> en samlet framføring.<br />
Traséalternativ 2C er en gunstig ledningstrasé av den grunn at den er mer kostbar og teknisk ut<strong>for</strong>drende<br />
kryssing over motorvei og jernbane unngås. Traséalternativet støtter også innspill <strong>til</strong> høringsuttalelsen om<br />
flytting av traseen lengre vekk fra gnr/bnr 75/1, 73/4 og 143/5, og om å skjerme bebyggelsen øst <strong>for</strong> bruene i<br />
Hølen <strong>for</strong> visuell eksponering mot ny kraftledning. Graden av nærføring <strong>til</strong> bolighus, og type landbruk- og<br />
utmarksområde som traseen berører, er <strong>til</strong>svarende som omsøkt traséalternativ øst <strong>for</strong> E6. Hafslund Nett<br />
velger å skjære traseen inn i skogsområdet <strong>for</strong> Rødshagen <strong>for</strong> å unngå direkte nærføring <strong>til</strong> gården<br />
Rødsbråten lengre sør. Avstanden fra kant av motorvei <strong>til</strong> bolighus på Rødsbråten er kun 17 m. Avstanden er<br />
<strong>for</strong> knapp <strong>til</strong> ledningstrasé <strong>for</strong> kraftledning.<br />
Traseen vinkler etter skogsterrenget videre mot E6. Nærføringen <strong>til</strong> gården Nordre Tømt er ca. 190 m <strong>til</strong><br />
bolighuset. Tømtbråten passeres i en avstand på 143 m, men gården eksponeres ikke mot kraftledningen da<br />
det er tett skog mellom ledningstrase og bolighus. Det samme gjelder <strong>for</strong> hytteområdet ved Nordre Klokkemyr.<br />
Nærføring <strong>til</strong> bolighus <strong>for</strong> traséalternativ 2C er hovedsakelig gården Håkonsbråten der avstand <strong>til</strong> bolighus er<br />
ca. 58 m. Magnetfeltberegning utført i <strong>konsesjonssøknad</strong>en viser at utredningsgrensen <strong>for</strong> 0,4 µT er 13 m fra<br />
kraftledningens senterlinje. Selv om gården Håkonsbråten og trasealternativ 2c gir den knappeste<br />
nærføringen av alle trasealternativene, kreves ingen særskilte <strong>til</strong>tak med hensyn <strong>til</strong> magnetfelt.<br />
Graden av eksponering av kraftledningen i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> omgivelsene, så vil trasealternativ 2C være like<br />
framtreden i terrenget ved Tømtbråten som lengre nord ved avkjøring mot Vestby sentrum. Etter Kjennsmyr<br />
har trasealternativet den ulempen at ledningen vil ligge høyere enn kjørebanene, og vil dermed være<br />
eksponert fra motorveien på flere steder enn ved trasé på østsiden av E6 der ledningen vil være skjult bak<br />
skog og kurver i terrenget. For gården Håkonsbråten vil kraftledningen være eksponert fra alle sider på<br />
gårdstunet.<br />
Det må opparbeides 4,5 km trase opparbeides <strong>for</strong> trasealternativ 2C, mens 4,6 km trase frigis i eksisterende<br />
trasé på østsiden. Ulempen med alternativ 2C er at eksisterende trasé i mindre grad kan utnyttes og det vil bli<br />
behov <strong>for</strong> å avvirke mer skog enn <strong>for</strong> omsøkt trasé øst <strong>for</strong> E6. Største delen av skogrydding <strong>for</strong> trasealternativ<br />
2c ligger mellom Tømt og Gjølstad. I omsøkt trasé på østsiden av E6 er det mindre partier med skog med høy<br />
bonitet, samt at ledningstraseen følger flatere terreng. Ledningstrasé <strong>for</strong> alternativ 2C vil følge mer kupert<br />
terreng, samt at uttak av trevirke på flere eiendommer blir på <strong>til</strong> sammen 97 dekar som er 31 dekar mer enn<br />
omsøkt trasé 2B. Tabell 1 viser beregning av skog og rettighetsbeltet <strong>for</strong> alle traséalternativene. For<br />
eksisterende ledning er det benyttet dagens rettighetsbelte på 20 meter.<br />
Skogrydding<br />
(stormsikker = 40m)<br />
Totalt <strong>for</strong> alternativ<br />
Rettighetsbelte 40m<br />
Tab 1: Rettighetsbelte og uttak av skog <strong>for</strong> trasealternativene.<br />
Alt 1 Alt 2A Alt 2B<br />
[dekar] [dekar] [dekar]<br />
454,6 286,2 274,9<br />
Alt 2C<br />
[dekar]<br />
307,6<br />
Eksisterende ledning<br />
[dekar]<br />
741,2 770,6 753,0 804,5 364<br />
Trasealternativ 2C berører 6 nye eiendommer på vestsiden av E6 i Vestby kommune (gnr/bnr 73/3, 73/23,<br />
149/1-2, 152/2, 152/3-9 og 151/2), men fjerner trasé og rettigheter <strong>til</strong> framføring av eksisterende ledning over<br />
syv eiendommer (gnr/bnr 78,2, 78/1, 75/1, 73/4, 73/1, 147/1 og 148/1). Grunneierliste er vedlagt utredningen.<br />
Hafslund Nett velger å søke konsesjon <strong>for</strong> traséalternativ 2C som alternativ trasé på linje med opprinnelig<br />
omsøkt alternativ, med bakgrunn i den <strong>for</strong>delen den representerer med at kryssing av motorvei og jernbane<br />
unngås i åpent terreng.<br />
Side 2
Hafslund Nett AS<br />
Tilleggsutredning <strong>for</strong> kraftledning 132 kV luftledning Dyrløkke-Tegneby<br />
1.2.2 Trasealternativ 2D<br />
Traséalternativ 2D tar samme utgangspunkt som traséalternativ 2C ved Nordre Tømt. Ca. 320 meter<br />
nord <strong>for</strong> gårdene Håkonsbråten og Nordre Karder, krysser trasealternativet motorveien og jernbanen.<br />
Trasealternativet følger videre omsøkt trasé på østsiden av E6 inn <strong>til</strong> Tegneby.<br />
Trasealternativ 2D har samme grad av nærføring som omsøkt trasé i <strong>konsesjonssøknad</strong>en og traséalternativ<br />
2C. Nærmeste nærføring med bolighus er 190 m ved Nordre Tømt. Trasealternativ 2D har den <strong>for</strong>delen<br />
fram<strong>for</strong> trasealternativ 2 (A og B) at den skjermer avvirking av skog på ca. 4 dekar på eiendom 73/4. Det må<br />
imidlertid opparbeides ny trase på ca. 2,3 km, hvorav mesteparten av denne traseen vil følge skogsområdet<br />
mellom Nordre Tømt og Tømtbråten som er skog med høy bonitet. Hafslund Nett mener at hvis det velges å<br />
anlegge kraftledning på vestsiden av E6 i dette området, så er det mer <strong>for</strong>målstjenelig å følge traséalternativ<br />
2C videre mot Hølen-dalen. Hafslund Nett finner det ikke riktig å krysse over E6 mer enn 1 gang <strong>for</strong> noen av<br />
traséalternativene. Dette enten <strong>for</strong> å gjenbruke eksisterende trasé på østsiden av E6, eller <strong>for</strong> eksisterende<br />
trasé på vestsiden av broene over Hølendalen.<br />
Trasealternativ 2D presenteres i denne <strong>til</strong>leggsutredningen som et utredet alternativ. Hafslund Nett velger ut<br />
fra en helhetlig vurdering å ikke søke konsesjon <strong>for</strong> traséalternativ 2D som alternativ trasé <strong>for</strong> opprinnelige<br />
omsøkte alternativ.<br />
1.2.3 Omsøkte traséalternativer og løsninger<br />
Øvrig og opprinnelig omsøkt traséalternativ med framføring av 3 (4) ledningskurser fra Dyrløkke <strong>til</strong> avgrening<br />
Ås, og dobbelkurs kraftledning videre fra avgrening Ås <strong>til</strong> Vestby, Såner og Tegneby trans<strong>for</strong>matorstasjoner<br />
opprettholdes som før. Figur 1 viser en skjematisk oversikt <strong>til</strong>svarende den som ble presentert i<br />
<strong>konsesjonssøknad</strong>en. Se vedlegg 1 <strong>for</strong> kart over omsøkte traseer.<br />
Fig. 1 Oversikt omsøkte løsning mellom Dyrløkke og Tegneby.<br />
Side 3
Hafslund Nett AS<br />
Tilleggsutredning <strong>for</strong> kraftledning 132 kV luftledning Dyrløkke-Tegneby<br />
Total trasélengde varierer ut fra lengden på ny trasé og muligheten <strong>til</strong> å gjenbruke eksisterende trasé. Se tab.<br />
2 <strong>for</strong> en samlet oversikt over hva de <strong>for</strong>skjellige løsningene medfører. Nytt traséalternativ 2C er merket i<br />
tabellen.<br />
Tab. 2 Oversikt omsøkte 132 kV traseer fra Dyrløkke <strong>til</strong> Tegneby<br />
Lengde ny<br />
luftledning/trasé<br />
[km]<br />
Ny ledning i<br />
eks. trasé<br />
[km]<br />
Eks. ledning<br />
beholdes<br />
[km]<br />
Total lengde<br />
[km]<br />
Alternativ 1 10,67 7,86 0,67 19,20<br />
Alternativ 2A 11,70 7,53 0,67 19,90<br />
Alternativ 2B 12,10 6,95 0,67 19,73<br />
Alternativ 2C 11,15 8,23 0,67 20,05<br />
Hafslund Nett opprettholder omsøkte traséløsning på strekningen Dyrløkke-avgrening Ås som beskrevet i<br />
<strong>konsesjonssøknad</strong>en. I tabell 3 oppsummeres omsøkt løsning, som ivaretar dagens og framtidig ledningskurs<br />
mot Ås.<br />
Tab. 3 Oversikt omsøkte 47 kV traseer fra Dyrløkke <strong>til</strong> Ås<br />
Lengde ny<br />
luftledning/trasé<br />
[km]<br />
Ny ledning i<br />
eks. trasé<br />
[km]<br />
Eks. ledning<br />
beholdes<br />
[km]<br />
Total lengde<br />
[km]<br />
Alternativ I 1,06 0 5,03 6,09<br />
Alternativ II 0 2,50 2,99 5,49<br />
1.3. Økonomisk evaluering av ledningsalternativene.<br />
I <strong>for</strong>bindelse med planlegging av ny kraftledning er det <strong>for</strong>etatt en evaluering av alle økonomiske <strong>for</strong>hold som<br />
har betydning <strong>for</strong> valg av alternativer, herunder:<br />
Anleggskostnader: Budsjettpris uten at detaljprosjekt <strong>for</strong>eligger. Det antas at nøyaktigheten er innen<strong>for</strong><br />
+/- 15 %.<br />
Driftskostnader: For nye anlegg er driftskostnadene satt <strong>til</strong> 1,5 % av anleggskostnaden pr. år.<br />
Tapskostnader: Tapskostnader er satt lik <strong>for</strong> alle alternativ, da total overføringslengde varierer relativt<br />
lite avhengig av traséløsning.<br />
Avbruddskostnader: Avbruddskostnader er satt like <strong>for</strong> alle alternativ<br />
Kapitalisering: 6,0 % real rente ref. kalkulasjonsrente revidert nasjonalbudsjett 2008 (middels<br />
risikoprosjekter) og 30 års analysetid.<br />
Stasjonskostnader: Kostnader med å utvide Dyrløkke og Tegneby med henholdsvis to og ett bryterfelt er<br />
antatt å være lik <strong>for</strong> alle alternativ, og dermed holdt uten<strong>for</strong> i evalueringen.<br />
Tab.4 Differanse i totale kostnader <strong>for</strong> vurderte løsninger mellom Dyrløkke og avgrening <strong>til</strong> Ås. (Nåverdi)<br />
Alt I Alt II<br />
Investeringer 4,89 6,80<br />
Drift/vedlikehold 0,79 1,11<br />
Sanering av eks. ledning 0,17 0,46<br />
Kostnader <strong>for</strong> utvidelse av<br />
rettighetsbelte<br />
0,03 0,17<br />
Prosjektering, adm,<br />
oppfølging i byggetid ca. 5 %<br />
0,24 0,34<br />
Sum Totalkostnader<br />
Differanse i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> Alt I<br />
6,12 mill kr<br />
8,88 mill kr<br />
+ 2,76 mill kr.<br />
Side 4
Hafslund Nett AS<br />
Tilleggsutredning <strong>for</strong> kraftledning 132 kV luftledning Dyrløkke-Tegneby<br />
Omsøkt alternativ I er da ca. 2,8 mill kr rimeligere enn Alt II.<br />
Tab.5 Differanse i totale kostnader <strong>for</strong> vurderte traséløsninger mellom Avgrening <strong>til</strong> Ås og Tegneby. (Nåverdi)<br />
Alt 1 Alt 2A Alt 2B Alt 2C<br />
Investeringer 48,20 48,46 48,01 49,11<br />
Drift/vedlikehold 7,87 7,81 7,77 7,85<br />
Sanering av eks. ledning<br />
Kostnader <strong>for</strong> utvidelse<br />
2,00 2,00 2,00 2,00<br />
av rettighetsbelte<br />
Prosjektering, adm,<br />
0,64<br />
0,62<br />
0,59<br />
0,64<br />
oppfølging i byggetid ca. 5 % 2,42<br />
2,40<br />
2,39<br />
2,42<br />
Sum Totalkostnader<br />
Differanse i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> Alt 1<br />
61,13 mill kr<br />
+ 0,37 mill kr<br />
61,29 mill kr<br />
+ 0,53 mill kr<br />
60,76<br />
62,02<br />
+ 1,26 mill kr<br />
Omsøkt alternativ 2B er hhv. ca. 0,37 mill kr, 0,53 mill kr og 1,26 mill kr rimeligere enn øvrige alternative<br />
traseer.<br />
Rimeligste løsning <strong>for</strong> ny <strong>for</strong>sterket dobbeltledning mellom Dyrløkke og Tegneby fremkommer da ved å bygge<br />
etter Alt I og Alt 2B. Totale kostnader blir da ca. 66,8 mill kr. (eks. renter i byggetid).<br />
Med bakgrunn i ovenstående økonomiske vurderinger, samt at HN mener at det er en <strong>for</strong>del at den nye<br />
kraftledningen samordnes med øvrig infrastruktur (E6 og jernbane) i Vestby, omsøkes der<strong>for</strong> Alt I og Alt 2<br />
primært. Sekundært omsøkes Alt I og Alt 1. Differansen mellom Alt 2A, 2B og 2C er veldig liten, og HN ser<br />
dermed ikke behovet <strong>for</strong> å prioritere innbyrdes mellom disse alternativene. HN ser dermed <strong>for</strong> seg følgende<br />
prioriteringsliste:<br />
1. Alt I + Alt 2 (2A, 2B, 2C): Omsøkes primært.<br />
2. Alt I + Alt 1: Omsøkes sekundært.<br />
Alle andre løsninger eller kombinasjoner omsøkes som alternative løsninger, men prioriteres ikke.<br />
2. VURDERINGER<br />
2.1. Vurdering av framtidig spenningsnivå Dyrløkke - Ås.<br />
I <strong>for</strong>arbeidet med <strong>konsesjonssøknad</strong>en har Hafslund Nett vurdert valg av spenningsnivå <strong>for</strong> omsøkte<br />
kraftledning. Dagens trans<strong>for</strong>matorstasjoner og kraftledninger i Follo området er bygget og isolert <strong>for</strong> 50 kV.<br />
På sikt vil en 132 kV løsning tvinge seg frem, men det kan ta opp <strong>til</strong> 30 år før dette blir aktuelt. I dette ligger det<br />
inne at det vil påløpe betydelige kostnader <strong>for</strong> å bygge opp en 132 kV regionalnettstruktur i området.<br />
Det ble vurdert <strong>for</strong>skjellige momenter <strong>for</strong> en fremtidig 132 kV løsning mellom Dyrløkke - Tegneby:<br />
• Statnetts ønske om at Hafslund Nett bygger kraftledningen isolert <strong>for</strong> 132(145) kV<br />
• Omsøkte masteløsninger, <strong>for</strong>utsatt normalt vedlikehold, vil ha en teknisk levetid på ca. 90 år.<br />
• Marginal kostnadsdifferanse å isolere <strong>for</strong> 132 kV fram<strong>for</strong> 50 kV<br />
• Risiko <strong>for</strong> fremtidige byggekostnader, rente, etc.<br />
• Fremtidige utkoblingskostnader.<br />
• Rettigheter<br />
På grunnlag av ovenstående, velger HN å omsøke en hovedløsning <strong>for</strong> Dyrløkke - Tegneby ledningen som<br />
<strong>for</strong>utsetter følgende:<br />
1. Ledningen bygges isolert <strong>for</strong> 132(145) kV. (dimensjonering, høyde, faseavstand osv.)<br />
2. Mastene utstyres med isolatorer <strong>for</strong> 132 kV.<br />
3. Masterekken drives inn<strong>til</strong> videre på 50(47) kV systemspenning.<br />
Eksisterende ledning mellom Dyrløkke og Ås går i felles dobbeltmast ut fra Dyrløkke mot avgrening <strong>til</strong> Ås. Fra<br />
avgreningspunktet <strong>til</strong> Ås, er det bygget en dobbel stålmasteledning der kun den ene kursen er montert.<br />
Ledningen er bygget i 1975. Spenningsnivå på ledningen fra Dyrløkke <strong>til</strong> Ås trans<strong>for</strong>matorstasjon avhenger av<br />
lastutviklingen i området ved Ås, Holstad og Ski. I første omgang ønsker Hafslund Nett å øke<br />
overføringskapasiteten mellom Dyrløkke og Ås ved å montere det andre trådsettet på denne ledningen.<br />
Side 5
Hafslund Nett AS<br />
Tilleggsutredning <strong>for</strong> kraftledning 132 kV luftledning Dyrløkke-Tegneby<br />
På lang sikt, når kapasitetsgrensen er nådd, er det aktuelt å erstatte dagens 50 kV ledning med en ny 132 kV<br />
ledning.<br />
I Dyrløkke er trans<strong>for</strong>matorkapasiteten i dag totalt 60 MVA <strong>for</strong>delt på 3 enheter. Ved en overgang fra 50 <strong>til</strong> 132<br />
kV, bygges 3 enheter om <strong>til</strong> 2 trans<strong>for</strong>matorstandplasser hvorav en av trans<strong>for</strong>matorene vil få<br />
omsetnings<strong>for</strong>holdet 145/50 kV.<br />
2.2. Systemmessig innføring <strong>til</strong> Vestby og Såner trans<strong>for</strong>matorstasjoner<br />
I <strong>for</strong>bindelse med om<strong>bygging</strong> av eksisterende 50 kV ledning Dyrløkke – Tegneby er det tenkt å endre på<br />
innføringene <strong>til</strong> både Vestby trans<strong>for</strong>matorstasjon og Såner trans<strong>for</strong>matorstasjon. I dag går 50 kV ledningen<br />
inn og ut med hvert sitt effektbryterfelt på samleskinne i begge stasjoner. I Vestby trans<strong>for</strong>matorstasjon er det<br />
utendørs 50 kV anlegg, mens i Såner trans<strong>for</strong>matorstasjon er det bygd opp innendørs 50 kV anlegg av typen<br />
effektbrytere på vogn.<br />
Vestby trans<strong>for</strong>matorstasjon<br />
I Vestby trans<strong>for</strong>matorstasjon er det montert effektbryter på dagens 50 kV linjefelt mot samleskinnen i<br />
stasjonen. 50 kV anlegget er konstruert med 50 kV ledningsfelt samlet på ene siden av samleskinnen og 2 stk<br />
trans<strong>for</strong>matorfelt på andre enden av samleskinnen. Se eget vedlegg <strong>for</strong> stasjonsløsning.<br />
Hafslund Nett planlegger i <strong>for</strong>bindelse med oppgradering av kraftledningen, å installere en tredje trans<strong>for</strong>mator<br />
i Vestby <strong>for</strong> å møte den økende lasten i kommunen. Samleskinnen i stasjonen bygges om med ny skillebryter,<br />
og et av linjefeltene flyttes på andre siden av skillebryteren i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> dagens innstrekk. Dette gjøres <strong>for</strong> å få<br />
en mer fleksibel løsning med tanke på vedlikehold av 50 kV anlegget, og samtidig kunne opprettholde driften i<br />
stasjonen.<br />
Ved overgang <strong>til</strong> dobbelkursledning mellom Dyrløkke og Tegneby, vil ikke omsøkt løsning med avgrening inn<br />
<strong>til</strong> Vestby trans<strong>for</strong>matorstasjon medføre ytterligere endringer på stasjonsområdet. Det er tenkt at hver av 50<br />
kV ledningene skal gå inn <strong>til</strong> stasjonen med hver sin 50 kV effektbryter knyttet opp mot samleskinnen. Da kan<br />
Vestby trans<strong>for</strong>matorstasjon opprettholde sin <strong>for</strong>syning enten fra Tegneby trans<strong>for</strong>matorstasjon eller fra<br />
Dyrløkke trans<strong>for</strong>matorstasjon. For direkte <strong>for</strong>syning mellom Tegneby og Dyrløkke, kan avgrening inn <strong>til</strong><br />
Vestby utkobles ved at det monteres AUS - looper i avgreningsmast <strong>for</strong> <strong>for</strong>bikobling av kraftflyten. Ved større<br />
feil i nettet, har underliggende 20 kV nett kapasitet <strong>til</strong> å overta noe av lasten i Vestby. Hafslund Nett velger<br />
der<strong>for</strong> å opprettholde dagens antall ledningskurser og felt inn <strong>til</strong> stasjonen.<br />
I store regionalnettstasjoner med begrenset redundans i <strong>for</strong>syningen fra underliggende nett, velges det ofte å<br />
dublere avgreningen inn <strong>til</strong> stasjon. For to masterekker med dobbel ledningskurser kreves et rettighetsbelte på<br />
<strong>til</strong> sammen 40 meter. En slik utvidelse vil komme i konflikt med eksisterende bebyggelse ved Vestby nord.<br />
Selve om<strong>bygging</strong> av stasjonen krever også et større areal med dobbel samleskinne med skillebryter mot alle 4<br />
avgangene, samt nye innstrekkstativ. Hafslund Nett ønsker ikke i denne <strong>til</strong>leggsutredningen <strong>til</strong><br />
<strong>konsesjonssøknad</strong>en, å ekspropriere grunn <strong>for</strong> et større stasjonsområde <strong>for</strong> et fremtidig luftisolert 132 kV<br />
anlegg med 8 felt og dobbel samleskinne. Ved overgang <strong>til</strong> 132 kV driftsspenning vil andre anleggsløsninger<br />
vurderes som <strong>for</strong> eksempel innendørs GIS anlegg. Estimert kostnad <strong>for</strong> denne løsningen er rundt 25 Mkr.<br />
Såner trans<strong>for</strong>matorstasjon<br />
I Såner trans<strong>for</strong>matorstasjon går dagens 50 kV ledning inn og ut med hver sin effektbryter mot samleskinnen i<br />
stasjonen. Samleskinnen er delt med skillebryter slik at 50 kV anlegget er konstruert med en 50 kV ledning og<br />
en 50 kV krafttrans<strong>for</strong>mator samlet på hver side av samleskinnen. Dette er en fleksibel løsning med tanke på<br />
vedlikehold av 50 kV anlegget, og <strong>for</strong> å opprettholde driften i stasjonen ved eventuelle feil.<br />
Omsøkt løsning med dobbelkursledning mellom Dyrløkke og Tegneby vil ikke føre <strong>til</strong> ytterligere endringer på<br />
stasjonsområdet. Begge ledningene skal gå inn <strong>til</strong> stasjonen med hver sin 50 kV effektbryter knyttet opp mot<br />
samleskinnen. Kraft<strong>for</strong>syningen under Såner trans<strong>for</strong>matorstasjon opprettholdes enten fra Tegneby eller fra<br />
Dyrløkke trans<strong>for</strong>matorstasjon. For mulig å kunne <strong>for</strong>eta deling i avgreningspunktet, monteres AUS - looper.<br />
En dublert avgreining inn <strong>til</strong> Såner vil, som i Vestby, medføre to ledninger inn og to ut av stasjonen når det i<br />
framtiden går over <strong>til</strong> 132 kV driftsspenning. Eksisterende bygningsmasse må utvides med ca.100m 2 <strong>for</strong>delt<br />
over to etasjer da dagens 50 kV anlegg er plassert i andre etasje. Eksisterende kondensatorbatteri må flyttes<br />
ned i første etasje. Dette gir dobbel samleskinne med skillebryter mot hver avgang og to nye 50 kV<br />
ledningsfelt, samt seksjoneringsfelt. Det må monteres nytt innstrekkstativ <strong>for</strong> fire ledningskurser, samt utvidet<br />
trasé <strong>for</strong> innføring i selve stasjonen. Stasjonsområdet ved Såner er trangt slik at sannsynligheten <strong>for</strong> å benytte<br />
dette området <strong>til</strong> et fremtidig luftisolert 132 kV anlegg med 8 felt og dobbel samleskinne er særdeles liten. En<br />
Side 6
Hafslund Nett AS<br />
Tilleggsutredning <strong>for</strong> kraftledning 132 kV luftledning Dyrløkke-Tegneby<br />
dublert løsning vil tvinge en overgang <strong>til</strong> kompaktanlegg. Estimert kostnad <strong>for</strong> denne løsningen er 13,6 MKr.<br />
Tillegg kommer kostnader med utvidelse av stasjonen som mest sannsynlig må sprenges inn mot fjell.<br />
2.3. Vurdering av andre mastetyper<br />
I høringsuttalelsene fra grunneiere og berørte parter er det påpekt ulempen med kraftledning og<br />
masteplasseringer over dyrket mark og i skog. Hafslund Nett ønsker å bedre dagens situasjon med H-master<br />
(to masteben) i tre, og ønsker der<strong>for</strong> i sin helhet å bygge ny dobbelkurs kraftledning med konet rørmast (ett<br />
masteben enten som galvanisert stål eller som kompositt). I vinkel- og avspenningspunkter må det uansett<br />
benyttes stålmaster.<br />
Rørmaster i stål er tyngre enn rørmaster i kompositt, men master av kompositt har minst <strong>til</strong>svarende<br />
egenskaper som stålmaster, samt er betraktelig lettere. En bæremast i kompositt kan <strong>for</strong> eksempel monteres<br />
ved hjelp av et arbeidslag og en traktor. Der det er vanskelig framkommelighet, kan det benyttes helikopter.<br />
Hafslund Nett frafaller omsøkt alternativ <strong>for</strong> bruk av fagverksmaster og søker i stedet om å benytte rørmaster i<br />
kompositt som alternativ <strong>til</strong> rørmaster i stål eller som kombinasjon med dette. Se vedlagt dokumentasjon og<br />
beskrivelse i vedlegg 3. Masteut<strong>for</strong>mingen <strong>for</strong> rørmaster i kompositt, er <strong>til</strong>svarende som <strong>for</strong> rørmaster i stål (se<br />
<strong>konsesjonssøknad</strong>ens vedlegg 3).<br />
Inn<strong>til</strong> spenningsnivået heves <strong>til</strong> 132 kV, beholdes fagverksmastene i avgreningspunktene mot Ås, Vestby og<br />
Såner trans<strong>for</strong>matorstasjoner som de er.<br />
3. TRASÉBESKRIVELSE/VISUELL EKSPONERING<br />
Ny 132 kV kraftledning Dyrløkke - Tegneby søkes hovedsakelig bygget i eksisterende trasé, men på enkelte<br />
strekninger/seksjoner er det omsøkt nye traseer. Hafslund Nett har i <strong>konsesjonssøknad</strong>en påpekt at det i stor<br />
grad er umulig å unngå masteplassering i åpne landskap og dyrka mark mellom Dyrløkke og Tegneby.<br />
Imidlertid skiller alternativ 1 seg noe ut i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> alternativene 2A, 2B og 2C, når det gjelder omfang av dyrka<br />
mark. På strekningen Gjekstad <strong>til</strong> Nordre Tømt føres ledningen i stor grad i skogkledde områder, og således<br />
vil kraftledningen bli mindre synlig i dette området.<br />
Hafslund Nett har i søknaden om anleggskonsesjon beskrevet hvordan nye master i nye traseer visuelt vil<br />
innvirke på landskapet. I denne <strong>til</strong>leggsutredningen presenteres en visualisering av kraftledningen fra<br />
Dyrløkke trans<strong>for</strong>matorstasjon, og ved avkjøringen <strong>til</strong> Vestby kirke og Prestegård i retning Rødshagen.<br />
Presentasjonen er laget ved fotomontasje. Det er lagt vekt på å vise ledningen fra steder der folk vil kunne<br />
oppleve den. Hafslund Nett har valgt standpunkt på østsiden av broen over E6, samt fra standpunkt på<br />
Kirkeveien. Bilder tatt fra lengre avstand, nærmere Vestby sentrum, vil gi små master på bilde og lite synlig<br />
linjeføring på grunn av avstanden.<br />
I manipulasjonen av bildene har mastene riktig farge og skinn, <strong>til</strong>svarende lysmaster i området. Linene er<br />
fremhevet <strong>for</strong> at de skal synes. Under de fleste lys<strong>for</strong>hold, og med tanke på at skinnet i stål reduseres over tid,<br />
så vil verken master eller liner bli så synlige som på bildene. Hvor tydelig man ser liner, avhenger der<strong>for</strong> mye<br />
av lys<strong>for</strong>hold og farge på himmelen.<br />
I figur 2 presenteres omsøkte master som er visualisert i figur 3 - 5 samt i vedlegg 2. For komposittmaster<br />
med trykk-strekk isolatorer og lineoppheng, henvises det <strong>til</strong> bilder av i vedlegg 3.<br />
Side 7
Hafslund Nett AS<br />
Tilleggsutredning <strong>for</strong> kraftledning 132 kV luftledning Dyrløkke-Tegneby<br />
Figur 2: Mast <strong>til</strong> venstre 132 kV ledning Dyrløkke - Tegneby.<br />
Mast <strong>til</strong> høyre 3 (4) kurs mast; fellesføring 132 kV Dyrløkke - Tegneby og 50 kV ledning Dyrløkke - Ås.<br />
Figur 3: Presentasjon av firekurs ledningsføring fra Dyrløkke trans<strong>for</strong>matorstasjon.<br />
Side 8
Hafslund Nett AS<br />
Tilleggsutredning <strong>for</strong> kraftledning 132 kV luftledning Dyrløkke-Tegneby<br />
Figur 4: Presentasjon av ledningsføring <strong>for</strong>bi Vestby kirke.<br />
Figur 5: Presentasjon av ledningsføring Vestby kirke i retning Rødshagen.<br />
Side 9
Hafslund Nett AS<br />
Tilleggsutredning <strong>for</strong> kraftledning 132 kV luftledning Dyrløkke-Tegneby<br />
3.1. Generelle avbøtende <strong>til</strong>tak.<br />
Hafslund Nett redegjør <strong>for</strong> generelle avbøtende <strong>til</strong>tak å dempe den visuelle effekten av kraftledningen der hvor<br />
denne fremføres i ny trasé. Vanligste avbøtende <strong>til</strong>tak er ved mindre traséjusteringer dersom<br />
konsesjonsmyndighetene eller andre myndigheter finner det riktig. Andre avbøtende <strong>til</strong>tak som kan bli aktuelle<br />
er:<br />
Fugleavvisere.<br />
Dersom det skulle bli påvist trekkeruter <strong>for</strong> fugl eller at ledningen på en eller annen måte er en fare <strong>for</strong> truede<br />
fuglearter ("rødlistearter"), kan ledningen i enkelte spenn utstyres med fugleavvisere, som reduserer<br />
kollisjonsfaren. Imidlertid gir fugleavvisere et mer uryddig visuelt inntrykk, og bør der<strong>for</strong> ikke nyttes unødig.<br />
Fargesetting av master.<br />
For å unngå "blikkfang" i mastene, kan master, traverser og beslag i stål lakkeres i en skjermet farge.<br />
Det skal her nevnes at <strong>til</strong>tak med lakkering er kostbart, og bør således kun benyttes der hvor det er spesielt<br />
behov <strong>for</strong> dette. Som eksempel nevnes der hvor en mast eksponeres fra områder hvor det normalt oppholder<br />
seg mange mennesker og masten er plassert mot mørk bakgrunn. I slikt <strong>til</strong>felle kan <strong>for</strong> eksempel olivengrønn<br />
farge dempe den visuelle effekten. Aluminium og galvanisert stål vil som følge av oksidasjon, uansett etter 2-3<br />
år miste det meste av den skinnende effekten. Kone rørstolper kan ikke pulverlakkeres, da enhetene er <strong>for</strong><br />
store. De må der<strong>for</strong> våtlakkeres, noe som <strong>for</strong> øvrig er en mindre holdbar løsning og på sikt kan medføre at<br />
lakken flasser av. Master av kompositt leveres i dag enten i brun- eller gråfarge.<br />
Isolatortypene<br />
Isolatortypen som skal benyttes vil i utgangspunktet være av herdet glass. Alternativt kan det på noen<br />
strekninger benytte komposittisolatorer som er mørkere og noe mindre framtredende. Master av kompositt<br />
benytter komposittisolatorer som traversløsning i ett trykk-strekk oppheng.<br />
Fargesetting av liner.<br />
Mot kostnads<strong>til</strong>legg, kan liner fargesettes. Alternativt kan de leveres med matt overflate som gir mindre<br />
lysreflekser. Matting av liner er ikke en metode som gir noen spesielt god effekt og kan medføre<br />
korrosjonsfare og redusert levetid på linen. Beste metode <strong>for</strong> kamuflasje av liner er å helfette linen. Ulempene<br />
med fettede liner er at det er vanskelig å få god kontakt i klemmepunkter samt at linen er lite montasjevennlig.<br />
Mørke overflater gir den beste virkningen mot skogområder, mens matting uten farge<strong>til</strong>setning gir best virkning<br />
i åpne områder. Ubehandlede liner inntar uansett en normal matt overflate etter 2-3 år.<br />
Skogskjøtsel.<br />
Selektiv rydding av vegetasjon i traseen kan gi en bedre skjermet trasé. Barskog toppes i lav høyde og gir mer<br />
mat <strong>til</strong> viltet samtidig som det skjermer mot <strong>til</strong>vekst av nytt løvvirke.<br />
3.2. Avbøtende <strong>til</strong>tak <strong>for</strong> omsøkt trasé.<br />
Det er Hafslund Netts synspunkt at farging eller matting av komponenter bør begrenses <strong>til</strong> områder/punkter i<br />
ledningstraseen hvor kamuflering er nødvendig ut fra en samfunnsmessig vurdering.<br />
Hafslund Nett mener at det på denne kraftledningen ikke vil kunne oppnås noen spesielt gode effekter ved<br />
farging av master, da kraftledningen i områder med økt eksponering som langs E6, kan oppleves fra ulike<br />
vinkler med <strong>for</strong>skjellig bakgrunnsdekning. Fargesetting av master på slike punkter vil ikke kunne kamufleres<br />
fra alle vinkler. Det er Hafslund Netts oppfatning at omsøkte mastetype av typen rørmaster, enten i stål eller<br />
kompositt, vil gi ledningen et ”roligere” utseende. I <strong>til</strong>legg vil en konet rørmast beslaglegge mindre areal enn<br />
fagverksmaster som normalt krever fire søyler. I <strong>til</strong>feller hvor det kan være behov <strong>for</strong> å skape ytterligere<br />
slankere visuell effekt, kan traversene i rørmastene av stål byttes ut med trykk- og strekkisolatorer som festes<br />
direkte i mastestammen.<br />
Ubehandlet line og master oppnår en matt overflate etter 2-3 år, og synes i liten grad på lengre avstand,<br />
hvilket er <strong>til</strong>fellet med avstandene fra bolighus og sterkt beferda områder langs ledningen fra Dyrløkke mot<br />
Tegneby. Hafslund Nett vil også bemerke at ingen mastepunkt er plassert i nærheten av rasteplasser og<br />
friområder der folk oppholder seg lenge av gangen.<br />
Side 10