Blyttia_200401_skjer.. - Universitetet i Oslo
Blyttia_200401_skjer.. - Universitetet i Oslo
Blyttia_200401_skjer.. - Universitetet i Oslo
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
BLYTTIA<br />
NORGES BOTANISKE ANNALER<br />
Kjempestarr Carex riparia Curtis<br />
funnet i Larvik kommune, Vestfold<br />
– og en liten statusrapport for arten i Norge<br />
Trond Grøstad og Roger Halvorsen<br />
Grøstad, T. & Halvorsen, R. 2004. Kjempestarr Carex riparia Curtis funnet i Larvik kommune,<br />
Vestfold – og en liten statusrapport for arten i Norge. <strong>Blyttia</strong> 62: 58-61.<br />
Carex riparia Curtis found in Larvik county, Vestfold, SE Norway – and a brief report on the<br />
status of the species in Norway.<br />
The redlisted species Carex riparia was found new to Vestfold county in 2002. The new population,<br />
measuring 30 x 3-5 m and counting approx. 1000 fertile ramets, is one of the two largest known in the<br />
country. The known localities for the species in Norway are reviewed.<br />
Trond Grøstad, Eikelundvn. 8, 3290 Stavern<br />
Roger Halvorsen, Hanevoldvn. 15, 3090 Hof<br />
Innledning<br />
Sommeren 2002 fant en av forfatterne (TG) kjempestarr<br />
Carex riparia Curtis på artens til nå sørvestligste<br />
voksested i Norge. Funnet ble gjort mellom<br />
strandberg på østsida av Traefjorden i gamle<br />
Brunlanes kommune, nå Larvik, i Vestfold fylke.<br />
Lokaliteten har koordinatene NL WGS84 538 368.<br />
Funnet er kontrollbestemt av professor Reidar<br />
Elven og belagt ved herbariet i <strong>Oslo</strong>.<br />
Melding om funnet er gitt til Fylkesmannen i<br />
Vestfold, miljøvernavdelingen.<br />
Beskrivelse og økologi<br />
Kjempestarr er en av våre største starrarter og<br />
kan nå opp i en høyde av 150 cm på gode voksesteder,<br />
men på den nye lokaliteten i Larvik fant vi<br />
ikke eksemplarer som var over meteren høye.<br />
Arten hører hjemme i femte gruppe (se Lids<br />
flora 1994) hvor artene har særskilte hann- og<br />
hunnaks og tre arr. Kjempestarr kan også ha ett<br />
eller flere aks med hunnblomster nederst og<br />
hannblomster i toppen.<br />
Den kan forveksles med stautstarr C. acutiformis,<br />
men kjempestarren er tydelig grovere av vekst,<br />
har gjerne mye trinnere hunnaks og bredere blad.<br />
Den viktigste lett synlige skillekarakteren er imid-<br />
lertid støtteblada som hos kjempestarren rager<br />
høyt over akssamlinga. Hos stautstarr er dessuten<br />
hunnaksa oftest ganske kortskafta i forhold til<br />
hunnaksa hos kjempestarr.<br />
De basale slirene er mørkerøde til purpurrøde<br />
hos kjempestarr, mens de er lyst brune til rødbrune<br />
hos stautstarr.<br />
Blada hos kjempestarr er brede, fra 7 til 30<br />
mm, hos stautstarr er de fra 5 til 15 mm.<br />
Kjempestarr er en krevende art som vokser i<br />
lavlandet langs eutrofe vann, gjerne på leiret mark,<br />
og på rikmyr. I «Den nye nordiska floraen» (Mossberg<br />
et al. 2003) er det nevnt flere voksestedstyper:<br />
«sjöstrender, åkerkanter, dammar, diken, alkärr<br />
(= oresump)». Arten danner matter med lange,<br />
grove utløpere.<br />
Om lokaliteten i Larvik<br />
Lokaliteten ligger mellom to nord-sørgående<br />
strandberg i svakt hellende og fuktig terreng i nedre<br />
epilitoralen rett på oversida av rullestein og tangvoller<br />
i strandsona. Størrelsen på bestanden er<br />
ca. 30 x 3–5 meter, og antallet fertile skudd ble<br />
anslått til ca. 1000.<br />
Langs stien ned mot rullesteinsstranda og<br />
sjøen rett utenfor går det et fuktig sig med ei bredde<br />
58 <strong>Blyttia</strong> 62(1), 2004