Blyttia_200401_skjer.. - Universitetet i Oslo
Blyttia_200401_skjer.. - Universitetet i Oslo
Blyttia_200401_skjer.. - Universitetet i Oslo
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Vestfold<br />
Berggrunnen i fylket består for det meste av eruptive<br />
bergarter i <strong>Oslo</strong>-feltet, granitter og lavabergarter.<br />
Ved Holmestrand er det et område med kambrosilurisk<br />
kalk, men det er ennå ikke kjent noen<br />
kalksjøer herfra. Store deler av fylket har marine<br />
sedimenter bl. a. også skjellsand. De to lokalitetene<br />
nedenfor er fra slike steder.<br />
40. Tjøme: Mostranda. NL 802,480. 1991. 1995.*<br />
Grunt kalktjern. Ca= 46mg/L. Spredte forekomster<br />
av Chara polyacantha og C. delicatula. Skjellsand.<br />
41. Larvik: Kinnhalvøya. NL 535,368. 2002.* Figur<br />
27. Lite, kalkrikt tjern. Ca=40mg/L. tette vegetasjon<br />
av takrør, pollsivaks og havsivaks I nordenden. I<br />
det lille grunne sørlige området vokste trådtjønnaks<br />
og kransalgen Chara hispida. På de dypeste<br />
stedene (30 cm) var det tett med kransalger. Skjellsandbank.<br />
Telemark<br />
Berggrunnen i det meste av fylket er grunnfjell. I et<br />
område Skien–Langesund er det et stort kambrosilurisk<br />
kalkfjellområde. Her er det flere små tjern,<br />
men de er enten sterkt eutrofe (Eidangerhalvøya)<br />
eller lite utviklet på grunn av hard kalkstein/hornfels<br />
(Skien).<br />
42. Bamble: Synken. NL 406,432. 1968.1969. *<br />
igur 28. Kransalgesjø i tidligere kalkbrudd. Nedslagsfeltet<br />
er meget lite og ligger utelukkende på<br />
kalkfjell. Lokaliteten er av nyere dato, og vegetasjonen<br />
synes ikke ennå å være endelig etablert.<br />
Ca=50mg/L. Chara delicatula vokste spredt ned<br />
til 3 m dyp på mørk gyttjebunn. Vannmassene var<br />
vakkert blågrønne og meget klare (siktedyp til 10<br />
m).<br />
43. Bamble: Tjern på Langøya ved Langesund.<br />
NL 434,412. 1968. 1991.* Figur 29. Kransalgesjø<br />
på kalkfjell. Lite karplanter. Chara globularis vokste<br />
i små kolonier rundt hele vannet. C. vulgaris vokste<br />
i spredte små grupper. Største dybde på vannet er<br />
1.5 m.<br />
Andre kalksjøer registrert i fylket<br />
Porsgrunn: Øvre dam ved Brevik. NL 388,466.<br />
Tidligre drikkevannskilde med C. globularis. Ca=<br />
38mg/L.<br />
Aust-Agder<br />
Ingen kjente kalksjøer.<br />
<strong>Blyttia</strong> 62(1), 2004<br />
Kalksjøer med kransalgevegetasjon i Norge II. Buskerud – Nord-Trøndelag<br />
Vest-Agder<br />
44. Kristiansand: Gillsvannet. MK 425,500. 1968.<br />
1969. 1992. 1996.* Tjønnakssjø som er svakt<br />
brakkvannspåvirket. Ca= 20 mg/L. Karplanter danner<br />
godt utviklete belter: takrør, bred dunkjevle,<br />
sjøsivaks, pollsivaks og havsivaks. Sammen med<br />
kransalgene vokser stivt havfruegras, tusenblad<br />
og flere tjønnaksarter. Langs bredden vokser Chara<br />
delicatula og Nitella opaca i store bestander.<br />
Da Chara baltica ble gjenfunnet i 1995-1996 var<br />
det omtrent midt i vannet på 4 m dyp sammen<br />
med C. delicatula og havfruegras. Lokaliteten er<br />
beskrevet hos Langangen (1996a).<br />
Rogaland<br />
Det mest kalkrike området er sannsynligvis Jæren.<br />
Her er det kalkholdige bergarter som er dekket av<br />
marine sedimenter langs kysten. Da jeg besøkte<br />
området i 1968-69 var det ingen kransalgesjøer i<br />
området, alle var tjønnakssjøer som alle hadde et<br />
innslag av økt næringstilførsel, eutrofiering. Dette<br />
har økt ytterligere med årene. Da jeg besøkte området<br />
på nytt i 1996 var de samme innsjøene meget<br />
eutrofe, så det er sannsynlig at kransalgene i<br />
flere av dem er utgått. Ellers er det spredte forekomster<br />
av kalkholdig fjell rundt i fylket, et slikt<br />
finnes på Rennesøy, hvor det nylig er funnet et<br />
kalkrikt vann.<br />
45. Klepp: Orrevatnet. KL 999,118 (vannet er meget<br />
stort, så koordinaten er mindre meningsfull).<br />
1968. 1969. 1996. Tjønnakssjø som er meget kulturpåvirket<br />
og eutrof. Ca=14mg/L i 1969 og 40mg/L<br />
i 1996). Kransalger som er funnet i denne innsjøen<br />
er Chara vulgaris og C. aspera. Sandbunn.<br />
Orrevannet er i dag naturreservat.<br />
46. Rennesøy: Tjern på Galta. LL 053,597. 1994.<br />
1995. J. I. Johnsen. Liten kalkrikt vannpytt på marmor<br />
(ca. 10 m lang og 1.5 m bred). Ca=50mg/L.<br />
Chara polyacantha dekker minst 5 m 2 i sørenden.<br />
Lokaliteten er beskrevet av Langangen & Johnsen<br />
(1996).<br />
Andre kalksjøer registrert i fylket<br />
Sola: Harvalandsvatnet. LL 026,263. Tjønnakssjø<br />
med kransalgene C.aspera, C. globularis, N. confervacea<br />
og N. opaca. Ca=14mg/L. Stavanger:<br />
Litla Stokkavatnet. LL 097,415. Tjønnakssjø med<br />
N. opaca. N. translucens er funnet her, men har<br />
ikke blitt gjenfunnet av meg. Ca=12mg/L.<br />
55