Blyttia_200401_skjer.. - Universitetet i Oslo
Blyttia_200401_skjer.. - Universitetet i Oslo
Blyttia_200401_skjer.. - Universitetet i Oslo
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
INNI GRANSKAUEN<br />
Detaljer i Torgersen-saken<br />
Et lite tillegg til artikkelen «En kritisk vurdering av<br />
grannåler som bevis i straffesaken mot Fredrik<br />
Fasting Torgersen i 1958.» <strong>Blyttia</strong> 61: 90-98, 2003,<br />
Klaus Høiland og Morten Motzfeldt Laane.<br />
Artikler har jo som kjent den egenskapen at<br />
de ofte inspirerer folk til å komme med nye opplysninger.<br />
Fra advokatene Moss & Rønning fikk vi<br />
3. februar 2003 kopi av et brev fra professor Dr.<br />
Henrik Printz til Kriminalsjefen, <strong>Oslo</strong> Politikammer,<br />
datert <strong>Oslo</strong>, 6. juni 1958, vedrørende barnåler funnet<br />
i siktedes hjem, Tore Hundsgate 24. Det står<br />
blant annet: «Foranledningen til dette var et brev<br />
fra fru Dagmar Torgersen til høyesterettsadvokat<br />
Blom [siktedes forsvarer, forf. anm.] av 2. ds. Hvor<br />
hun meddeler at hennes sønn Victor i november<br />
måned holdt på å lage julebordspynt av gips, glitter,<br />
sopp, mose og grankvister slik at det var grannåler<br />
overalt i huset og som hun mener at siktede sikkert<br />
har fått på seg. Sammen med brevet sendte hun<br />
inn et par prøver av forskjellige planterester.»<br />
I dette brevet konkluderer Printz med at disse<br />
julepynt-nålene ikke likner nålene fra siktedes<br />
dress eller åstedet siden de er lengre, trinnere og<br />
grønnere enn sakens nåler. Vi har også sett disse<br />
nålene (se side 94 i artikkelen vår, omtalt som<br />
«barnåler fra kjelleren der Torgersen bodde»), og<br />
vår konklusjon er den samme som Printz’.<br />
Det som imidlertid er en vesentlig tilleggsinformasjon,<br />
er at i dette brevet står alle lengdemålene<br />
på barnålene i dressen. I de dokumentene vi har<br />
hatt tilgang til tidligere står bare minimum og maksimum<br />
lengde. For fullstendighetens skyld vil vi<br />
derfor meddele samtlige mål. Det dreier seg om<br />
totalt fem nåler. Printz oppgir følgende lengder: 6,<br />
7, 7, 7,5 og 8 mm, gjennomsnittlig 7,1 mm. Printz<br />
skriver videre at nålene fra juletreet på åstedet<br />
(Skippergata 6b) ligger i et middel mellom 6,8 og<br />
8 mm med en gjennomsnittlig lengde på 7,2 mm.<br />
Ingen ting av dette forandrer våre opprinnelige<br />
konklusjoner.<br />
Klaus Høiland og Morten Motzfeldt Laane<br />
Botanikken er fortsatt et<br />
stebarn i fjernsynet<br />
Med videoteknikken er «blomster» blitt et vanlig<br />
innslag i naturfilmene. Nettopp «blomster» og bare<br />
til pynt! Dyra blir nevnt med snart sagt både<br />
navn, kjønn og alder, men ikke plantene.<br />
I Arne Nævras flotte serie dukka de anonyme<br />
plantene stadig opp. Bjørnene i Kamtsjatka hadde<br />
ei vidstrakt slette fylt med blåbær å meske seg<br />
med, ble det sagt. Så kom det et nærbilde av blåbær,<br />
trodde Nævra, og så var det blokkebær…<br />
Men noen avsnitt seinere faller jeg nesten baklengs.<br />
En av gorillaene i Burundi grafser til seg<br />
noe grønt i farta. Nævra: Her har gorillaen fått litt<br />
maure å sette seg til livs – og det var det jammen!<br />
Men mange TV-seere trodde sikkert han mente<br />
maur…<br />
Men det er ikke noe særlig bedre på svensk<br />
TV. Der ble det nylig vist en flott film om Verdensarven<br />
Laponia. De enorme elgene i Sarek vandret<br />
om våren(!) omkring i de frodige fjellbjørkeskogene<br />
og spiste av «de stora örterna», uten navn sjølsagt.<br />
Litt seinere kom vi til fjells og kunne nyte av flotte<br />
nærbilder av både reinrose og lapprose, som<br />
navnlaus pynt.<br />
Men så… Et stakkers insekt hadde satt seg<br />
fast på et klebrig blad, og da kom det plutselig<br />
navn på hele planten med sine vakre kvite blomster,<br />
fjälltätört (fjelltettegras)! Men da var det jo<br />
relatert til dyreverdenen.<br />
Da er det godt å huske unntaka, f. eks. turen<br />
på Listastrendene med Oddvar Pedersen for ei<br />
tid tilbake, med godt navnsatte nye norske plantearter!<br />
Eller Attenborough sin planteserie som han<br />
måtte slite hardt for å få produsere. «Planter er<br />
kjedelige skapninger som bare sitter i ro.»<br />
Men med «speeda» kino kunne han vise noe<br />
annet!<br />
Mats G Nettelbladt<br />
50 <strong>Blyttia</strong> 62(1), 2004