KONSTRUKSJONER - coBuilder
KONSTRUKSJONER - coBuilder
KONSTRUKSJONER - coBuilder
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Teori termisk isolering<br />
Varmemotstanden til luftsjikt<br />
Varmetransporten over en luftespalte skjer både ved ledning,<br />
konveksjon og stråling. Strålingsbidraget er som oftest det<br />
dominerende, og vil for luftspalter tykkere enn 15 mm utgjøre<br />
over 70 %. Det betyr at varmetransporten kan reduseres<br />
betraktelig hvis materialoverflatene har lav emisjon og/eller<br />
høy refleksjon. Dette utnyttes i forseglede vindusruter med<br />
såkalte lavemisjonsbelegg. Varmeisolasjon begrenser både<br />
stråling, ledning og konveksjon effektivt slik at reflekterende<br />
overflater ikke har noen praktisk betydning i isolerte hulrom.<br />
For uisolerte og uventilerte luftsjikt vil varmemotstanden være<br />
som vist i tabellen under.<br />
Tykkelse Varmemotstand til luftsjikt [m2 K/W]<br />
på luftsjikt<br />
[mm]<br />
Oppover<br />
Varmestrømretning<br />
Horisontalt Nedover<br />
0 0,0 0,0 0,0<br />
5 0,11 0,11 0,11<br />
7 0,13 0,13 0,13<br />
10 0,15 0,15 0,15<br />
15 0,16 0,17 0,17<br />
25 0,16 0,18 0,19<br />
50 0,16 0,18 0,21<br />
100 0,16 0,18 0,22<br />
300 0,16 0,18 0,23<br />
Tabell 12. Varmemotstand for uventilerte luftsjikt, overflater med høy<br />
emmisitivitet. NS-EN ISO 6946<br />
Et svakt ventilert luftsjikt (fra 500 til 1500 mm 2 åpninger pr. m<br />
lengde for vertikale luftsjikt, for horisontale luftsjikt fra 500 til<br />
1500 mm 2 pr. m 2 overflateareal) vil ha en varmemotstand som<br />
er halvparten av den tilsvarende verdien i tabell 10. For godt<br />
ventilerte luftsjikt, skal det sees bort fra luftsjiktets varmemotstand<br />
og alle andre luftsjikt mellom luftsjiktet og den<br />
utvendige omgivelsen. Samtidig skal den utvendige overgangsmotstanden<br />
erstattes av en som tilsvarer stillestående<br />
luft (dvs. lik den innvendige overgangsmotstanden til den<br />
samme komponenten).<br />
Kuldebroer<br />
En kuldebro er et begrenset felt i en konstruksjon som har<br />
vesentlig dårligere varmeisolasjon enn konstruksjonen<br />
forøvrig. I slike felt oppstår det en lokal, sterk varmestrøm og<br />
dermed et ekstra varmetap, og det ville følgelig vært mer korrekt<br />
å snakke om en “varmebro” (på engelsk heter det<br />
“thermal bridge” og “Wärmebrücke” på tysk). Ordet kuldebro<br />
er imidlertid så innarbeidet at man neppe vil bli kvitt det.<br />
Det er vanskelig å definere grensen for hva som skal betraktes<br />
som kuldebro. Teoretisk sett er blant annet en spiker i en<br />
konstruksjon en kuldebro, men vanligvis må konsekvensene<br />
være større for at begrepet skal bli brukt. Det er vanlig å<br />
definere en konstruksjonsdel som en kuldebro dersom en<br />
eller flere av følgende effekter opptrer:<br />
Uforholdsmessig stort varmetap og dermed store fyringskostnader.<br />
Ubehag ved kalde innvendige overflater (trekk, stråling,<br />
kaldras).<br />
Kondens og oppfuktning pga lav overflatetemperatur,<br />
som kan føre til mugg, råte, samt misfarging.<br />
Temperaturforskjeller som kan gi spenningskonsentrasjoner<br />
og risiko for sprekker.<br />
44<br />
Fig. 63. Snitt gjennom en kuldebro. Figuren kan være et vertikalsnitt av<br />
yttervegg/etasjeskiller, eller et horisontalsnitt av yttervegg/bærevegg.<br />
Tilleggsvarmetapet [ΔUl ] for ulike typer kuldebroer kan finnes<br />
ved beregning etter forenklede standardiserte metoder eller<br />
ved hjelp av dataprogrammer for 2- og 3-dimensjonal varmestrøm.<br />
I byggdetaljblad 471.015 finner man ΔUl for nærmere<br />
30 ulike konstruksjonsløsninger, slik at dette kan være et godt<br />
sted å starte.<br />
Varmetapet gjennom en kuldebro kan reduseres ved at :<br />
lengden på varmestrømsveien økes<br />
kuldebrotverrsnittet reduseres.<br />
materialet i kuldebroen erstattes helt eller delvis med<br />
bedre isolerende materialer.<br />
kuldebroen isoleres utvendig (eller evt. innvendig).<br />
Fig. 64. Kuldebroen er redusert ved en utvendig isolering.<br />
Bruk av varmekilder (f.eks. varmekabler) vil alltid føre til en<br />
økning av varmestrømmen og dermed også varmetapet.<br />
Dermed bør slike løsninger unngås ved nybygging, da det<br />
først og fremst er energiøkonomiske kriterier som bør legges<br />
til grunn ved prosjekteringen.<br />
Det er viktig å redusere kuldebroer til et minimum. I ekstreme<br />
tilfeller kan varmetapet i kuldebroene være større enn det<br />
samlede varmetapet gjennom konstruksjonen forøvrig.<br />
Kuldebroer er derfor dårlig energiøkonomi. Merkostnaden for<br />
å unngå kuldebroer er som regel tjent inn i løpet av få år i form<br />
av reduserte oppvarmingskostnader.