Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Faktaboks 7.1. Miljøgifter i fisk <strong>og</strong> toksikol<strong>og</strong>iske vurderinger<br />
7. Fisk <strong>og</strong> annen sjømat<br />
P<strong>å</strong> grunn av de positive helseeffektene knyttet til inntak av fisk anbefaler helsemyndighetene i<br />
mange land et økt konsum av fisk <strong>og</strong> fiskeprodukter. Det finnes <strong>og</strong>s<strong>å</strong> dokumentasjon som viser at<br />
et høyt konsum av enkelte fiskearter kan være assosiert med et høyt inntak av <strong>for</strong>urensninger<br />
<strong>og</strong> andre potensielt helseskadelige stoffer. Kostholdsr<strong>å</strong>d bør ta hensyn til b<strong>å</strong>de de potensielt<br />
helseskadelige <strong>og</strong> de positive effektene av sjømat.<br />
Helseskadelige <strong>for</strong>bindelsers evne til <strong>å</strong> gi toksiske effekter vurderes vanligvis av Mattilsynet,<br />
Vitenskapskomiteen <strong>for</strong> mattrygghet, eller av internasjonale organer som European Food Safety<br />
Authority. De tolerable inntaksverdiene som beregnes, representerer mengder som trygt kan inntas<br />
gjennom hele livet uten risiko <strong>for</strong> helseskadelig effekt (”adverse effects”) av betydning.<br />
WHO (1994) har definert adverse effect slik: “A change in morphol<strong>og</strong>y, physiol<strong>og</strong>y, growth,<br />
development and life span of an organism which results in impairment of functional capacity or<br />
impairment of capacity to compensate <strong>for</strong> additional stress or increase susceptibility to the harmful<br />
effects of other environmental influences. Decisions on whether or not any effect is adverse<br />
require expert judgement”.<br />
De tolerable inntaksverdiene er i hovedsak avledet fra dyrestudier. I dyre<strong>for</strong>søk har en brukt data<br />
fra den mest følsomme dyrearten <strong>og</strong> den mest følsomme effekten. Grenseverdiene settes ut fra det<br />
høyeste niv<strong>å</strong>et som ikke gir synlig effekt (”no observed adverse effect level (NOAEL”). Videre<br />
gjøres ekstrapolering fra dyr til mennesker ved at dette niv<strong>å</strong>et divideres med usikkerhetsfaktorer<br />
(ofte en faktor p<strong>å</strong> 100) der hensikten er <strong>å</strong> ta høyde <strong>for</strong> b<strong>å</strong>de variasjoner mellom arter <strong>og</strong> mellom<br />
individer, slik at en er sikker p<strong>å</strong> at en effekt ikke vil inntreffe ved grenseverdien. Denne utledningen<br />
av et tolerabelt inntak <strong>for</strong>utsetter at de helseskadelige effektene er av en slik art at det<br />
<strong>for</strong>eligger en doseterskel <strong>for</strong> effekt, dvs. at en m<strong>å</strong> opp i en viss mengde eksponering før helseskade<br />
utløses.<br />
Vitenskapskomiteen <strong>for</strong> mattrygghet utarbeidet en rapport i 2006 ”Et helhetssyn p<strong>å</strong> fisk <strong>og</strong> annen<br />
sjømat i norsk kosthold” som vurderer de positive helseeffektene opp mot mulige skadelige<br />
effekter grunnet miljøgifter. Konklusjonen i denne rapporten var at det er ingen helsemessige<br />
<strong>for</strong>hold som tilsier at fiskespising skal frar<strong>å</strong>des ut fra vitenskapelig dokumentasjon p<strong>å</strong> helseeffekter<br />
samt <strong>for</strong>bruksmønster i Norge. Et økt inntak av fisk i befolkningen i tr<strong>å</strong>d med tidligere anbefalinger<br />
støttes der<strong>for</strong> i VKMs rapport.<br />
Kilde: ”Et helhetssyn p<strong>å</strong> fisk <strong>og</strong> annen sjømat i norsk kosthold” Vitenskapskomiteen <strong>for</strong> mattrygghet,<br />
2006 (4)<br />
j) Fosterutvikling<br />
Systematiske kunnskapsoppsummeringer<br />
De systematiske kunnskapsoppsummeringene som er benyttet i denne rapporten, har ikke vurdert<br />
sammenhengen mellom inntak av fisk <strong>og</strong> fosterutvikling.<br />
Andre viktige kunnskapsoppsummeringer <strong>og</strong> studier<br />
Det har vært gjort flere epidemiol<strong>og</strong>iske studier av sammenhengen mellom inntak av fisk <strong>og</strong> lange<br />
flerumettede omega-3-fettsyrer (EPA, DHA) <strong>og</strong> svangerskapslengde, redusert risiko <strong>for</strong> prematur<br />
fødsel <strong>og</strong> barnets fødselsvekt. Livsmedelsverkets rapport fra 2007 (8) oppsummerer at en del studier<br />
viser en gunstig sammenheng mellom høyt inntak av fisk <strong>og</strong> omega-3-fettsyrer <strong>og</strong> økt svangerskaps<br />
91