Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Kostr<strong>å</strong>d</strong> <strong>for</strong> <strong>å</strong> <strong>fremme</strong> <strong>folkehelsen</strong> <strong>og</strong> <strong>for</strong>ebygge kroniske sykdommer<br />
American Dietetic Association (24,25,26,27), American Heart Association (29,30,31), Am. Diab.<br />
Assoc (33), EASD (35), NHS (36), ”Internasjonal Agency <strong>for</strong> Research on Cancer (37), FAO/WHO<br />
(39) <strong>og</strong> “ U.S. Department of Health and Human Services” (40) benytter liknende metodol<strong>og</strong>i.<br />
Konklusjoner fra disse rapportene er benyttet i stor grad direkte s<strong>å</strong>fremt konklusjonene er relevante<br />
<strong>for</strong> norske <strong>for</strong>hold. Helserisiko basert p<strong>å</strong> inntak av matvarer som inneholder aflatoksin <strong>og</strong> kantonesisk<br />
fisk er eksempler p<strong>å</strong> assosiasjoner som ikke er lagt inn i matriser da det er liten grunn til <strong>å</strong> tro at dette<br />
er relevant <strong>for</strong> norske <strong>for</strong>hold.<br />
I tillegg er spesielt grundige <strong>og</strong> relevante vitenskapelige studier, som <strong>for</strong> eksempel store<br />
kontrollerte kliniske intervensjonsstudier, observasjonsstudier eller metaanalyser benyttet i de enkelte<br />
kapitlene. For <strong>å</strong> identifisere slike studier er det <strong>og</strong>s<strong>å</strong> benyttet databasen MEDLINE med artikler<br />
publisert mellom 1. januar 2000 <strong>og</strong> 1. november 2009 <strong>for</strong> relevante søkeord. Det ble deretter søkt etter<br />
andre relevante studier basert p<strong>å</strong> referanser i artiklene som ble identifisert primært. Primærstrategi <strong>for</strong><br />
den type litteratursøk er definert i hvert kapittel.<br />
I tillegg til sykdomsrelaterte endepunkter er det <strong>og</strong>s<strong>å</strong> benyttet mekanismer <strong>og</strong> intermediære<br />
endepunkter (<strong>for</strong> eksempel lipider, cytokiner <strong>og</strong> glukose i plasma) som grunnlag <strong>for</strong> litteratursøk,<br />
men kategorisering i matriser <strong>og</strong> kostr<strong>å</strong>d er aldri basert utelukkende p<strong>å</strong> slike intermediære endepunkter.<br />
Alle søk i MEDLINE hadde følgende begrensninger: tittel/abstract, publiseringsperiode<br />
fra 1. januar 2000 til 1. november 2009, humane studier.<br />
Konklusjoner fra andre kunnskapsoppsummeringer, konsensusrapporter, ekspertuttalelser eller<br />
spesielt solide <strong>og</strong> omfattende orginalartikler er benyttet til <strong>å</strong> kvalitetssikre assosiasjonene i matrisene.<br />
Det er spesielt vurdert vitenskapelig kvalitet <strong>og</strong> relevans i <strong>for</strong>hold til kosthold <strong>og</strong> sykdomsinsidens i<br />
Norge. Det er ikke gitt kostr<strong>å</strong>d dersom konklusjonene i matrisene hovedsaklig bygger p<strong>å</strong> intermediære<br />
endepunkter <strong>og</strong> ikke støttes av studier som inkluderer kliniske endepunkter (<strong>for</strong> eksempel inntak av<br />
henholdsvis kokekaffe <strong>og</strong> kolesterol, <strong>og</strong> hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer som hovedsaklig bygger p<strong>å</strong> LDLkolesterol<br />
i plasma). Det samme gjelder de tilfeller hvor man ikke har gode data p<strong>å</strong> inntak i kosten,<br />
men bygger konklusjonene p<strong>å</strong> plasma biomarkører (<strong>for</strong> eksempel relasjonen mellom vitamin D <strong>og</strong><br />
kreft som hovedsakelig bygger p<strong>å</strong> plasmaverdier av 25-hydroksyvitamin D3). Et annet eksempel er<br />
de tilfellene hvor andre vitenskapelige studier reiser tvil om konklusjonene (effekt av selentilskudd<br />
<strong>og</strong> inntak av fisk <strong>og</strong> langkjedete omega-3 flerumettede fettsyrer). Noen ganger er det slik at ulike<br />
systematiske kunnskapsoppsummeringer kommer til <strong>for</strong>skjellig konklusjon eller gradering av dokumentasjon.<br />
I disse tilfellene benyttes egen litteraturgjennomgang <strong>og</strong> in<strong>for</strong>masjon fra andre systematiske<br />
<strong>og</strong> ikke-systematiske litteraturgjennomganger til <strong>å</strong> trekke konklusjoner (<strong>for</strong> eksempel helseeffekter<br />
av total fett i kosten). All slik vurdering av assosiasjonene som inng<strong>å</strong>r i matrisene, er beskrevet i hvert<br />
enkelt kapittel <strong>og</strong> i fotnoter til matrisene.<br />
I kapitlene som behandler effekt av matvarer, drikke, kosttilskudd <strong>og</strong> fysisk aktivitet (kapittel<br />
5-17) er konklusjonene fra denne vurderingen oppsummert i kulepunkter (se avsnitt som har overskriften<br />
”Oppsummering av helseeffekter”).<br />
I sykdomskapitlene (kapittel 19-27) samles alle assosiasjoner fra tidligere matriser som er relevante<br />
<strong>for</strong> den aktuelle sykdom. Her gjøres en integrert <strong>og</strong> helhetlig vurdering der relevante konklusjoner<br />
beskrives i kulepunkter (se avsnitt som har overskriften ”Effekt p<strong>å</strong> risiko <strong>for</strong> sykdom – en helhetlig<br />
vurdering”). Figur 4.2 oppsummerer arbeidet med <strong>å</strong> utarbeide norske kostr<strong>å</strong>d.<br />
40