Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
30. Effekter av <strong>for</strong>bedrede levevaner<br />
I en studie av Nechuta <strong>og</strong> medarbeidere (8) ble det beregnet <strong>for</strong> kinesiske kvinner mellom 40 <strong>og</strong><br />
70 <strong>å</strong>r som ikke røykte eller drakk alkohol regelmessig at omkring 33 % av total dødelighet, 59 % av<br />
dødelighet fra hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer <strong>og</strong> 19 % av dødelighet fra kreftsykdommer var <strong>for</strong><strong>å</strong>rsaket av<br />
følgende risikofaktorer: kroppsvekt <strong>og</strong> midje/hofte-ratio, fysisk inaktivitet, passiv røyking, <strong>og</strong> lavt<br />
inntak av frukt <strong>og</strong> grønnsaker.<br />
Van Dam <strong>og</strong> medarbeidere brukte data fra den store sykepleierundersøkelsen i USA (n= 77 782<br />
kvinner, 34-59 <strong>å</strong>r). Etter 24 <strong>å</strong>rs oppfølging ble det estimert at 5 levevanerelaterte risikofaktorer<br />
(røyking, overvekt, fysisk inaktivitet, d<strong>å</strong>rlig kosthold <strong>og</strong> alkohol<strong>for</strong>bruk) kunne <strong>for</strong>klare 55 % av<br />
dødsfallene i løpet av oppfølgingsperioden.<br />
Risikofaktorer <strong>og</strong> potensial <strong>for</strong> <strong>for</strong>ebygging<br />
Mer enn 60 % av dødsfallene i rike land, s<strong>å</strong> vel som i fattige land, skyldes kroniske sykdommer som<br />
hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer, kreftsykdommer, type 2-diabetes <strong>og</strong> kroniske lungesykdommer (9,10,11).<br />
For disse kroniske folkesykdommene er det tre risikofaktorer som er særlig viktig: usunt kosthold,<br />
fysisk inaktivitet <strong>og</strong> røyking. Viktigheten av disse tre risikofaktorene varierer fra sykdom til sykdom.<br />
WHO (9-11) ansl<strong>å</strong>r at omkring 80 % av hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer <strong>og</strong> type 2-diabetes <strong>og</strong> 30-50 % av<br />
kreftsykdommer kunne vært <strong>for</strong>ebygget hvis disse tre risikofaktorene ble eliminert. Dette støttes av<br />
en ny studie fra Soerjomataram <strong>og</strong> medarbeidere (12) som finner at omkring 50 % av de vanligste<br />
kreft<strong>for</strong>mene i Europa kan <strong>for</strong>ebygges. Konklusjonene støttes <strong>og</strong>s<strong>å</strong> av ”policy”-rapporten fra World<br />
Cancer Research Fund (13) som estimerer at omkring 25 % av kreftsykdommer totalt kan <strong>for</strong>ebygges<br />
hvis man eliminerer usunt kosthold, fysisk inaktivitet, overvekt <strong>og</strong> fedme.<br />
N<strong>å</strong>r man ser <strong>for</strong>ebygging av kroniske sykdommer i et folkehelseperspektiv, er det viktig <strong>å</strong> være<br />
klar over at <strong>for</strong>ebygging ikke betyr eliminering, p<strong>å</strong> samme m<strong>å</strong>te som man snakker om <strong>for</strong>ebygging av<br />
<strong>for</strong> eksempel tuberkulose <strong>og</strong> andre infeksjonssykdommer. Forebygging av kroniske sykdommer som<br />
kreft <strong>og</strong> hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer betyr at <strong>for</strong>ekomst reduseres, spesielt i yngre aldersgrupper, <strong>og</strong> at<br />
sykdom utsettes. ”Policy”-rapporten fra WCRF (13) beskriver i detalj hvordan <strong>for</strong>ebygging blir<br />
beregnet <strong>og</strong> grunnlaget <strong>for</strong> estimatene (se kapittel 2 <strong>og</strong> appendiks A i ref 13). Det legges stor vekt p<strong>å</strong><br />
at anslagene skal være nøkterne <strong>og</strong> <strong>for</strong>siktige.<br />
En vellykket <strong>for</strong>ebygging av sykdommer som hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer, kreft <strong>og</strong> type-2 diabetes<br />
vil ikke nødvendigvis redusere det totale antallet sykdomstilfeller. For eksempel vil en vellykket<br />
<strong>for</strong>ebygging av kreft <strong>og</strong> høyt blodtrykk (dvs. reduksjon i tidlig alder <strong>og</strong> <strong>for</strong>sinkelse av sykdomsutbrudd)<br />
med stor sannsynlighet øke det totale antallet som har sykdommene i Norge siden befolkningen<br />
blir eldre, <strong>og</strong> sykdomsrisiko øker betydelig med alder. Andelen <strong>og</strong> det totale antallet som f<strong>å</strong>r de mest<br />
aldersrelaterte sykdommene vil der<strong>for</strong> øke, dersom <strong>for</strong>ebygging er vellykket, <strong>og</strong> befolkningen blir<br />
eldre (13).<br />
P<strong>å</strong> samme m<strong>å</strong>te som i Norge (se kapittel 18) har dødelighet av hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer falt de<br />
siste ti-<strong>å</strong>rene i mange land. I England <strong>og</strong> Wales falt dødeligheten av koronar hjertesykdom med 54 %<br />
mellom 1981 <strong>og</strong> 2000 (14). Det er beregnet at to tredjedeler av reduksjonen i død pga. hjertesykdom<br />
kan <strong>for</strong>klares av endringer i røykevaner, serumkolesterol <strong>og</strong> blodtrykk. Mesteparten av denne reduksjonen<br />
(81 %) ble ansl<strong>å</strong>tt <strong>å</strong> være <strong>for</strong><strong>å</strong>rsaket av primær<strong>for</strong>ebygging i befolkningen <strong>og</strong> 19 % som følge<br />
av sekundær<strong>for</strong>ebygging blant pasienter med hjertesykdom. En lignende analyse fra Irland (15) viste<br />
<strong>og</strong>s<strong>å</strong> at primær<strong>for</strong>ebygging hadde større effekt enn sekundær<strong>for</strong>ebygging <strong>for</strong> nedgangen i koronar<br />
hjertesykdom fra 1980-2000.<br />
Ford, Capewell, Young <strong>og</strong> medarbeidere har gjort tilsvarende analyser <strong>for</strong> USA i tidsperioden<br />
1980–2000 (16,17,18). De beregnet at det i <strong>å</strong>r 2000 var omkring 310 000 færre dødsfall som skyldes<br />
koronar hjertesykdom i aldergruppen 25-84 <strong>å</strong>r enn det mortalitetsraten i 1980 skulle tilsi. Reduksjonen<br />
i risikofaktorer <strong>og</strong> medisinsk behandling kunne hver <strong>for</strong> seg <strong>for</strong>klare omkring halvparten av nedgangen<br />
i koronar død. Primær<strong>for</strong>ebygging var langt viktigere enn sekundær<strong>for</strong>ebygging.<br />
Denne nedgangen i koronar død i USA tilsvarer omkring 3 millioner ekstra livs<strong>å</strong>r (”life-years<br />
gained”). Omkring 1 million livs<strong>å</strong>r skyldtes bedret medisinsk behandling mens omkring 2 millioner<br />
livs<strong>å</strong>r tilsvarte reduksjon i risikofaktorer. Effekten av reduksjonen i risikofaktorer ble sterkt begrenset<br />
av økning i fedme <strong>og</strong> diabetes i samme tidsperiode. Hvis fedme <strong>og</strong> diabetes ikke hadde økt fra 1980<br />
2000, ville omkring 2,8 millioner livs<strong>å</strong>r vært spart p<strong>å</strong> grunn av de <strong>for</strong>bedrete risikofaktorene. Effekten<br />
av levevaner var omkring dobbelt s<strong>å</strong> stor som effektene av <strong>for</strong>bedret medisinsk behandling p<strong>å</strong> ekstra<br />
livs<strong>å</strong>r som ble oppn<strong>å</strong>dd fra <strong>å</strong>r 1980 til 2000 (16,17,18).<br />
317