Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Kostr<strong>å</strong>d</strong> <strong>for</strong> <strong>å</strong> <strong>fremme</strong> <strong>folkehelsen</strong> <strong>og</strong> <strong>for</strong>ebygge kroniske sykdommer<br />
fysisk aktivitet bygger p<strong>å</strong>. Denne rapporten, som ligger til grunn <strong>for</strong> de norske kostr<strong>å</strong>dene, har ikke<br />
utført noen selvstendig systematisk kunnskapsoppsummering <strong>for</strong> sammenhengen mellom eksponeringer<br />
<strong>og</strong> sykdom, men den bygger p<strong>å</strong> systematiske kunnskapsoppsummeringer som er utført av andre<br />
uavhengige organisasjoner <strong>og</strong> helsemyndigheter (se kapittel 4). Arbeidet i denne rapporten kan der<strong>for</strong><br />
sammenlignes med panelarbeidet som er beskrevet i World Cancer Research Fund-rapporten (1).<br />
Hvor mye dokumentasjon <strong>og</strong> hva slags dokumentasjon som m<strong>å</strong> være tilgjengelig <strong>for</strong> <strong>å</strong> danne<br />
grunnlag <strong>for</strong> r<strong>å</strong>d, er beskrevet i kapittel 4. Det er generelt meget strenge krav til dokumentasjon som<br />
kreves før man ut<strong>for</strong>mer nasjonale kostr<strong>å</strong>d. Kun dokumentasjon som karakteriseres som overbevisende<br />
eller sannsynlig (se kapittel 4 <strong>for</strong> definisjoner) betraktes vanligvis som sterke nok til at den kan danne<br />
grunnlaget <strong>for</strong> offisielle anbefalinger. Kravet til dokumentasjon er s<strong>å</strong>ledes mer omfattende <strong>for</strong> disse<br />
offisielle anbefalingene enn det som ofte er grunnlaget <strong>for</strong> helsep<strong>å</strong>stander knyttet til markedsføring av<br />
ulike produkter, som <strong>for</strong> eksempel kosttilskudd <strong>og</strong> matvarer.<br />
En slik konservativ holdning, som krever omfattende dokumentasjon <strong>og</strong> konsensus i fagmiljøet,<br />
gir stor sikkerhet <strong>for</strong> at r<strong>å</strong>dene faktisk vil bidra til <strong>å</strong> bedre <strong>folkehelsen</strong>. En mulig ulempe med denne<br />
konservative holdningen er at det kan ta noe tid før ny kunnskap implementeres i kostr<strong>å</strong>dene.<br />
Evidensbaserte kunnskapsoppsummeringer fører sjelden helt frem til konkrete kostr<strong>å</strong>d. En<br />
hel-hetlig vurdering er der<strong>for</strong> nødvendig <strong>for</strong> <strong>å</strong> overføre den evidensbaserte kunnskapen til konkrete<br />
kostr<strong>å</strong>d. Denne helhetlige vurderingen kan som regel ikke gjøres strengt vitenskapelig, men m<strong>å</strong> ofte<br />
i siste instans baseres p<strong>å</strong> beste skjønn.<br />
Følgende prinsipper (se <strong>og</strong>s<strong>å</strong> kapittel 4 <strong>for</strong> detaljert beskrivelse av prinsipper) er benyttet ved<br />
overgangen fra evidensbasert kunnskap (se kapittel 5-27) til kostr<strong>å</strong>d (kapittel 29):<br />
<strong>Kostr<strong>å</strong>d</strong>ene er basert p<strong>å</strong> en integrert helhetlig vurdering<br />
Noen ganger er det slik at man m<strong>å</strong> vurdere risiko <strong>for</strong> <strong>for</strong>skjellige sykdommer opp mot hverandre.<br />
Dette gjelder <strong>for</strong> eksempel overvekt som beskytter mot osteoporose <strong>og</strong> premenopausal brystkreft, men<br />
øker risiko <strong>for</strong> postmenopausal brystkreft <strong>og</strong> noen andre kreftsykdommer, i tillegg til sykdommer som<br />
type 2-diabetes <strong>og</strong> hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer. Det samme gjelder et moderat inntak av alkohol som<br />
reduserer risiko <strong>for</strong> hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer, men øker risiko <strong>for</strong> blant annet flere kreftsykdommer.<br />
<strong>Kostr<strong>å</strong>d</strong>ene er der<strong>for</strong> basert p<strong>å</strong> en integrert helhetlig vurdering som tar hensyn til mange sykdommer,<br />
matvarer <strong>og</strong> fysisk aktivitet. Det legges spesielt vekt p<strong>å</strong> de vanligste folkesykdommene, alvorlighetsgrad<br />
av sykdommene <strong>og</strong> de sykdommene som har økende <strong>for</strong>ekomst i befolkningen.<br />
Matvarebaserte <strong>for</strong>skningsresultater tillegges størst vekt<br />
I utviklingen av nasjonale kostr<strong>å</strong>d er det først <strong>og</strong> fremst utgangspunkt i matvarebasert <strong>for</strong>skning.<br />
Hvis matvarebasert <strong>for</strong>skning dokumenterer en overbevisende eller sannsynlig sammenheng mellom<br />
eksponering <strong>og</strong> risiko <strong>for</strong> sykdom, benyttes dette som grunnlag <strong>for</strong> kostr<strong>å</strong>d.<br />
Dersom resultater fra matvarebasert <strong>for</strong>skning er begrenset eller ikke tilgjengelig <strong>for</strong> en matvaregruppe,<br />
benyttes næringsstoffbasert kunnskap ved utvikling av kostr<strong>å</strong>d (dette gjelder <strong>for</strong> eksempel<br />
matolje, margarin <strong>og</strong> meierismør). I slike tilfeller utarbeides der<strong>for</strong> kostr<strong>å</strong>d etter samme prinsipper<br />
som tradisjonelt har vært benyttet, i p<strong>å</strong>vente av at ny matvarebasert <strong>for</strong>skning skal belyse helseeffektene<br />
av matvarene. Hvis en matvaregruppe er en spesielt viktig kilde <strong>for</strong> enkelte næringsstoffer,<br />
blir <strong>og</strong>s<strong>å</strong> næringsstoffbasert <strong>for</strong>skning inkludert i vurderingene.<br />
Det er skjønnsmessig valgt <strong>å</strong> inkludere næringsstoffer i matvaregruppene hvis 20 % eller mer av<br />
inntaket av et næringsstoff i et gjennomsnittelig norsk kosthold kommer fra matvaregruppen. Dette<br />
gjelder <strong>for</strong> eksempel matvaregruppen fisk <strong>og</strong> fiskeprodukter, hvor vitamin D <strong>og</strong> selen er inkludert, <strong>og</strong><br />
egg, hvor kolesterol er inkludert. Ofte er det en kombinasjon av resultater fra matvarebasert <strong>for</strong>skning<br />
<strong>og</strong> næringsstoffbasert <strong>for</strong>skning som ligger bak kostr<strong>å</strong>dene som gis i denne rapporten, men matvarebaserte<br />
<strong>for</strong>skningsresultater er gitt prioritet hvis slike resultater <strong>for</strong>eligger.<br />
Effekt p<strong>å</strong> <strong>for</strong>ebygging av sykdom <strong>og</strong> død tillegges størst vekt<br />
Ved utarbeidelse av kostr<strong>å</strong>d tillegges studier som dokumenterer en sammenheng mellom inntak <strong>og</strong><br />
risiko <strong>for</strong> sykdom <strong>og</strong> død (harde endepunkter) større vekt enn studier som dokumenterer effekter p<strong>å</strong><br />
risikofaktorer <strong>for</strong> sykdom <strong>og</strong> død (intermediære endepunkter). Serumlipider <strong>og</strong> blodtrykk er eksempel<br />
p<strong>å</strong> klassiske risikofaktorer <strong>for</strong> hjertesykdom. Effekt p<strong>å</strong> slike risikofaktorer kan være et m<strong>å</strong>l i seg selv<br />
294