Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Kostr<strong>å</strong>d</strong> <strong>for</strong> <strong>å</strong> <strong>fremme</strong> <strong>folkehelsen</strong> <strong>og</strong> <strong>for</strong>ebygge kroniske sykdommer<br />
18. Helsetilstanden i den norske<br />
befolkningen<br />
Nasjonale kostr<strong>å</strong>d bør utarbeides p<strong>å</strong> bakgrunn av helsetilstanden i befolkningen. I dette kapittelet<br />
beskrives i grove trekk helsetilstanden i befolkningen.<br />
Økt <strong>for</strong>ventet levealder<br />
De siste ti-<strong>å</strong>rene har alle grupper her i landet, uavhengig av utdanningslengde <strong>og</strong> inntekt, f<strong>å</strong>tt bedre<br />
helse (1). Den norske befolkningen har aldri tidligere hatt lengre gjennomsnittlig <strong>for</strong>ventet levealder.<br />
Den har økt nesten lineært fra omkring 50 <strong>å</strong>r i 1900 til omkring 80 <strong>å</strong>r i dag <strong>og</strong> øker <strong>for</strong>tsatt med<br />
omkring 4 timer <strong>for</strong> hver dag. Økningen i levealder skyldes bedre levek<strong>å</strong>r, endrede levevaner, <strong>og</strong> at<br />
man er i stand til <strong>å</strong> behandle stadig flere sykdommer (2,3). For menn i 1970 var <strong>for</strong>ventet levealder<br />
omkring 71 <strong>å</strong>r sammenlignet med omkring 78 <strong>å</strong>r i 2006. I den samme perioden har levealderen <strong>for</strong><br />
kvinner økt fra 77 <strong>å</strong>r til 83 <strong>å</strong>r. Redusert barnedødelighet <strong>og</strong> nedgang i dødelighet p<strong>å</strong> grunn av blant<br />
annet tuberkulose <strong>og</strong> andre smittsomme sykdommer var viktige <strong>å</strong>rsaker til økt levealder p<strong>å</strong> begynnelsen<br />
av 1900-tallet. Fra 1970-tallet er det et sammenfall mellom økt levealder <strong>og</strong> kraftig redusert<br />
dødelighet av hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer (2,3).<br />
Det er omfattende sosiale <strong>for</strong>skjeller knyttet til helse, <strong>og</strong> disse <strong>for</strong>skjellene øker (4,5). Siden<br />
1970-tallet har den delen av befolkningen som har fra middels til høy inntekt <strong>og</strong> utdanning f<strong>å</strong>tt betydelig<br />
økt <strong>for</strong>ventet levealder, mens <strong>for</strong>ventet levealder har endret seg lite <strong>for</strong> grupper med kort utdanning<br />
<strong>og</strong> lav inntekt (4,5) . For eksempel er <strong>for</strong>ventet levealder <strong>for</strong> en nyfødt gutt p<strong>å</strong> Nordre Aker <strong>og</strong> Sagene<br />
i Oslo henholdsvis 81 <strong>å</strong>r <strong>og</strong> 68 <strong>å</strong>r <strong>og</strong> tilsvarende tall <strong>for</strong> en nyfødt jente er 83 <strong>å</strong>r <strong>og</strong> 78 <strong>å</strong>r (2). Gjennomsnittstallene<br />
<strong>for</strong> befolkningen som helhet er der<strong>for</strong> ikke nødvendigvis dekkende <strong>for</strong> enkeltgrupper.<br />
Fordelingen av de atferdsmessige risikofaktorene som fysisk inaktivitet, høyt alkoholkonsum,<br />
usunt kosthold <strong>og</strong> røyking, er ulik i <strong>for</strong>skjellige grupper av befolkningen, <strong>og</strong> det er slik at grupper med<br />
lav inntekt <strong>og</strong> utdanning er mest utsatt. Dette <strong>for</strong>klarer en betydelig del av de sosiale <strong>for</strong>skjellene i<br />
helse <strong>og</strong> dødelighet i Norge <strong>og</strong> flere andre land (3,4,5,6,7,8). Norske beregninger viser at hjerte- <strong>og</strong><br />
karsykdommer, lungekreft <strong>og</strong> kronisk lungesykdom st<strong>å</strong>r <strong>for</strong> nær 60 % av <strong>for</strong>skjellen i dødelighet før<br />
67-<strong>å</strong>rsalder mellom de med kort <strong>og</strong> lang utdanning (5). Forskjeller i vaner n<strong>å</strong>r det gjelder røyking,<br />
kosthold, fysisk aktivitet <strong>og</strong> alkohol <strong>for</strong>klarte over 70 % av de sosiale <strong>for</strong>skjellene i dødelighet blant<br />
blant 10.000 offentlig ansatte i London som ble fulgt over 24 <strong>å</strong>r.<br />
I Norge er levealderen blant de høyeste i verden. P<strong>å</strong> 1950-tallet hadde Norge den høyeste <strong>for</strong>ventede<br />
levealder i verden. I 2010 har omkring 10 land høyere <strong>for</strong>ventet levealder enn Norge <strong>for</strong> b<strong>å</strong>de<br />
kvinner <strong>og</strong> menn (9)<br />
I Norden har Island den lengste <strong>for</strong>ventede levealder ved fødsel b<strong>å</strong>de <strong>for</strong> kvinner <strong>og</strong> menn, mens<br />
Danmark har den korteste. Forskjellen i <strong>for</strong>ventet levealder i disse landene er omkring 4 <strong>å</strong>r <strong>for</strong> begge<br />
kjønn (8).<br />
Døds<strong>å</strong>rsaker <strong>og</strong> folkesykdommer i Norge<br />
Hvert <strong>å</strong>r dør vel 40.000 personer i Norge. De fleste dør av hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer, kreftsykdommer<br />
<strong>og</strong> sykdommer i <strong>å</strong>ndedrettsorganene (Figur 18.1).<br />
246