Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Kostr<strong>å</strong>d</strong> <strong>for</strong> <strong>å</strong> <strong>fremme</strong> <strong>folkehelsen</strong> <strong>og</strong> <strong>for</strong>ebygge kroniske sykdommer<br />
Opplysninger fra <strong>for</strong>bruksundersøkelser i privathusholdninger siden 1970-<strong>å</strong>rene viser i stor grad de<br />
samme trendene som mat<strong>for</strong>syningsstatistikken.<br />
Endringene i matvare<strong>for</strong>bruk har ført til at kostens totale innhold av fett har redusert fra ca. 40 til<br />
36 % av energiinnholdet, <strong>og</strong> at innholdet av mettet fett <strong>og</strong> transfett har minsket. Proteininnholdet har<br />
økt fra 12 % til 14-15 % av energiinnholdet. Andelen av energien fra karbohydrater er p<strong>å</strong> samme niv<strong>å</strong><br />
som i 1970-<strong>å</strong>rene, mens andelen som kommer fra sukker er redusert de siste 5 <strong>å</strong>rene. Innholdet av<br />
kostfiber har økt noe. Kostens samlede energiinnhold ble redusert fra 1980 til 2000, men har siden<br />
økt igjen.<br />
De relativt store endringene i kostholdet de siste 40 <strong>å</strong>rene har ikke <strong>for</strong>delt seg likt i alle grupper<br />
av befolkningen. Kostholdsundersøkelser viser at i noen segmenter av befolkningen endrer kostholdet<br />
raskere <strong>og</strong> i større grad enn i andre. For eksempel viser en rekke undersøkelser over flere ti<strong>å</strong>r at<br />
kvinner i større grad enn menn har økt <strong>for</strong>bruket av grønnsaker <strong>og</strong> frukt <strong>og</strong> redusert p<strong>å</strong> <strong>for</strong>bruket av<br />
fete matvarer. Lignende <strong>for</strong>skjeller ser man n<strong>å</strong>r man sammenligner grupper med lav <strong>og</strong> høy sosial<br />
status. Grupper med lang utdanning velger i større grad matvarer som er i samsvar med anbefalt<br />
kosthold enn de med kortere utdanning.<br />
Engeset <strong>og</strong> medarbeidere (97) identifiserte med utgangspunkt i ”Kvinner <strong>og</strong> Kreft” <strong>for</strong>skjellige<br />
kostholdsmønstre blant norske kvinner i alderen 41-56 <strong>å</strong>r som de karakteriserte p<strong>å</strong> følgende m<strong>å</strong>te;<br />
1. Tradisjonelle fiskespiser; 2. Den sunne konsument; 3. Gjennomsnittlige, mindre fisk, mindre sunt;<br />
4. Vestlig kosthold; 5. Tradisjonell brødspiser; <strong>og</strong> 6. Alkoholdrikkerne.<br />
I den offentlige debatt har det vært mye bekymring knyttet til et antatt <strong>for</strong>fall i det norske m<strong>å</strong>ltidsmønsteret.<br />
Mangel p<strong>å</strong> tid, kunnskap <strong>og</strong> interesse <strong>for</strong> matlaging blir sett p<strong>å</strong> som viktige <strong>å</strong>rsaker til<br />
dette. Den moderne familie erstatter gjerne hjemmem<strong>å</strong>ltidene med noe mat som de spiser st<strong>å</strong>ende eller<br />
p<strong>å</strong> vei. I internasjonal litteratur har dette spisemønsteret f<strong>å</strong>tt betegnelsen ”beiting” (grazing) (98,99).<br />
Studier av den norske befolkningens m<strong>å</strong>ltidsvaner viser imidlertid at familiem<strong>å</strong>ltidene fremdeles har<br />
en sentral posisjon i folks hverdagsliv (100,101,102). B<strong>å</strong>de kvantitative <strong>og</strong> kvalitative studier viser et<br />
generelt stabilt <strong>og</strong> fast mønster som knytter seg til m<strong>å</strong>ltidet. Dette kommer b<strong>å</strong>de frem av n<strong>å</strong>r, hvordan<br />
<strong>og</strong> hva folk spiser. Det <strong>å</strong> spise frokost, lunsj <strong>og</strong> middag er noe de aller fleste gjør p<strong>å</strong> daglig basis.<br />
Kvelds- <strong>og</strong> mellomm<strong>å</strong>ltider er noe mindre utbredt. Antallet m<strong>å</strong>ltider er noe høyere i hverdagen enn i<br />
helgen. Det er særlig lunsjm<strong>å</strong>ltidet som blir mindre brukt i helgen.<br />
Frokost<br />
Syv av ti nordmenn spiser frokost hjemme hver dag. Denne trenden har vært stabil over tid. Det er sm<strong>å</strong><br />
eller ingen utslag i <strong>for</strong>hold ti variabler som by <strong>og</strong> land, husholdstype, utdannelse <strong>og</strong> inntekt. De største<br />
<strong>for</strong>skjellene i hyppigheten p<strong>å</strong> frokostm<strong>å</strong>ltidet ser man mellom ulike aldersgrupper <strong>og</strong> kjønn. Kvinner<br />
spiser oftere frokost hjemme enn menn. Det er <strong>og</strong>s<strong>å</strong> de eldste som oftest spiser frokost hjemme. De<br />
unge i alderen 15 til 24 <strong>å</strong>r spiser oftere frokost hjemmefra (p<strong>å</strong> kafé, snackbar, skole eller jobb) enn de<br />
andre aldersgruppene (99,102). Åtte av ti nordmenn spiser som oftest brødmat som hovedingrediens<br />
til frokost. En studie viste at 77 % hadde spist grov brødmat sist hverdag. Dette tallet var betraktelig<br />
lavere i helgen (64 %). Det var 8 % som hadde spist fin brødmat sist hverdag, mot 25 % sist helgefrokost.<br />
Frukt, y<strong>og</strong>hurt, samt frokost-/kornblanding var <strong>og</strong>s<strong>å</strong> relativt hyppig spist til frokost.<br />
Lunsj<br />
Yrkesliv, skole <strong>og</strong> barnehage strukturerer i stor grad de norske lunsjvanene. Hjemmelaget nistemat er<br />
det vanligste lunsjm<strong>å</strong>ltidet. Det er <strong>og</strong>s<strong>å</strong> en relativt stor andel som spiser lunsj de enten har kjøpt eller<br />
f<strong>å</strong>tt p<strong>å</strong> jobb/skole ukentlig. Kalde matretter var langt mer utbredt til lunsj enn varme. Det dominerende<br />
innhold i hverdagens lunsj var grov brødmat <strong>og</strong> matpakke. Det var <strong>og</strong>s<strong>å</strong> relativt mange som hadde<br />
spist frukt/grønnsaker/salat. Det var 12 % som hadde spist varm matrett til sist hverdagslunsj (103).<br />
Middag<br />
Over 90 % av befolkningen spiser varm middag hjemme hver dag eller nesten hver dag (3 ganger<br />
i uken eller oftere). Det er svært f<strong>å</strong> (1-2 %) som spiser varm middag hjemme én gang i uken eller<br />
sjeldnere. Denne trenden har holdt seg stabil over tid. Det er par <strong>og</strong> barnefamilier som spiser varm<br />
middag hjemme hyppigst. Enslige kvinner spiser betydelig færre m<strong>å</strong>ltider enn enslige mødre <strong>og</strong><br />
kvinner i par<strong>for</strong>hold b<strong>å</strong>de med <strong>og</strong> uten barn. Dagens middagsmønster kan sies <strong>å</strong> være en multikulturell<br />
oppskrift. Det vil si en sammenblanding av innovasjon <strong>og</strong> tradisjon. Det er de tradisjonelle<br />
238