Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
17. Helseeffekter av ulike sammensatte kostholds- <strong>og</strong> m<strong>å</strong>ltidsmønstre<br />
Andre viktige kunnskapsoppsummeringer <strong>og</strong> studier.<br />
M<strong>å</strong>ltidsmønster er hevdet <strong>å</strong> ha en betydning <strong>for</strong> utnyttelse av inntatt energi. Man bruker ca. 10 % av<br />
det totale energiinntak til <strong>å</strong> <strong>for</strong>døye mat samt til <strong>å</strong> absorbere næringsstoffer (dette kalles den termiske<br />
effekt av mat). Korttidsstudier viser at det ikke er noen <strong>for</strong>skjell mellom størrelsen av den totale<br />
termiske effekten om man spiser f<strong>å</strong> <strong>og</strong> store m<strong>å</strong>ltider i løpet av dagen eller mange sm<strong>å</strong>. Studier i<br />
helkropps kalorimeter viser <strong>og</strong>s<strong>å</strong> at antall m<strong>å</strong>ltider ikke har noen effekt p<strong>å</strong> det totale energi<strong>for</strong>bruk.<br />
Heller ikke epidemiol<strong>og</strong>iske studier <strong>og</strong> intervensjonsstudier viser noen sammenheng mellom m<strong>å</strong>ltidsfrekvens<br />
<strong>og</strong> det totale energi<strong>for</strong>bruk. Oppsummert tyder studier p<strong>å</strong> at m<strong>å</strong>ltidsfrekvens ikke har noen<br />
direkte betydning <strong>for</strong> utvikling av overvekt s<strong>å</strong> lenge det totale energiinntak ikke overstiger energi<strong>for</strong>bruket<br />
(87). Men en økning i m<strong>å</strong>ltidsfrekvens m<strong>å</strong> selvfølgelig innebære en reduksjon i mengden mat<br />
som spises til hvert m<strong>å</strong>ltid.<br />
Ello-Martin <strong>og</strong> medarbeidere (88) har oppsummert eksperimentelle studier som er gjort p<strong>å</strong><br />
effekten av porsjonsstørrelse p<strong>å</strong> totalt energi inntak. Dataene viser at blant eldre barn <strong>og</strong> voksne kan<br />
store porsjonsstørrelser føre til en signifikant økt inntak av energi, <strong>og</strong> dette kan da igjen ha betydning<br />
<strong>for</strong> vektregulering. Alle disse studiene er studier av kortvarighet (1-7 uker). Lignende resultater ble<br />
<strong>og</strong>s<strong>å</strong> funnet av Flood <strong>og</strong> medarbeidere (89) i en eksperimentell studie blant voksne. Observasjonelle<br />
studier (tverrsnittsstudier) blant barn <strong>og</strong> voksne kan <strong>og</strong>s<strong>å</strong> tyde p<strong>å</strong> at porsjonsstørrelse kan spille en<br />
rolle ved utvikling av overvekt (90,91).<br />
Rampersaud et al. (92) oppsummerer 16 tverrsnittsstudier som ser p<strong>å</strong> om det er en sammenheng<br />
mellom overvekt <strong>og</strong> frokost blant barn <strong>og</strong> ungdommer. Resultatene fra studiene er ikke konsistente.<br />
Noen studier, men ikke alle, viser at de som ofte hopper over frokosten, har høyere KMI enn de som<br />
ikke hopper over frokosten. Flere tverrsnittsundersøkelser viser <strong>og</strong>s<strong>å</strong> at overvektige oftere hopper over<br />
frokost eller spiser mindre til frokost sammenlignet med ikke-overvektige, <strong>og</strong> at de spiser mer til<br />
middag <strong>og</strong> senere p<strong>å</strong> kvelden (93,94,95). Om overvekten er en konsekvens av dette m<strong>å</strong>ltidsmønster<br />
eller om m<strong>å</strong>ltidsmønsteret er en konsekvens av overvekten, kan ikke besvares ut i fra disse undersøkelser.<br />
Det er ikke utført noen kontrollerte studier p<strong>å</strong> dette omr<strong>å</strong>det.<br />
Tverrsnittsundersøkelser blant friske viser ingen <strong>for</strong>skjell p<strong>å</strong> glukosekonsentrasjon om man spiser<br />
mange sm<strong>å</strong> m<strong>å</strong>ltider eller noen f<strong>å</strong> store, men hyppige m<strong>å</strong>ltider medfører reduksjon i insulinkonsentrasjon<br />
(1). Studier blant personer med diabetes type 2 viser ingen gunstig effekt av hyppige m<strong>å</strong>ltider p<strong>å</strong><br />
verken glukose- eller insulinkonsentrasjon (1). I en tversnittsstudie blant norske 9- <strong>og</strong> 13-<strong>å</strong>ringer med<br />
diabetes type 1 ble det funnet at det <strong>å</strong> spise frokost <strong>og</strong> middag regelmessig hadde en gunstig effekt p<strong>å</strong><br />
blodsukkerkontrollen (96).<br />
Epidemiol<strong>og</strong>iske studier <strong>og</strong> intervensjonsstudier antyder at økende m<strong>å</strong>ltidsfrekvens er assosiert<br />
med en <strong>for</strong>bedret lipoproteinprofil med redusert total- <strong>og</strong> LDL-kolesterol (1).<br />
Rampersaud et al. (92) har <strong>og</strong>s<strong>å</strong> undersøkt om det er en sammenheng mellom frokost <strong>og</strong> k<strong>og</strong>nitiv<br />
funksjon/akademisk prestasjon. Resultatene fra studiene tyder p<strong>å</strong> at frokostspising kan ha en gunstig<br />
effekt p<strong>å</strong> hukommelse <strong>og</strong> oppmerksomhet, men resultatene fra studiene er ikke konsistente. Derimot<br />
ser det ut til at resultatene er mer konsistente blant barn med d<strong>å</strong>rlig ernæringsstatus (1,92). Disse<br />
studiene tyder p<strong>å</strong> at effekten har en relativt kort varighet (92).<br />
I de nordiske anbefalinger (1) <strong>for</strong>esl<strong>å</strong>s det at daglige energiinntak kan <strong>for</strong>deles p<strong>å</strong> følgende m<strong>å</strong>te:<br />
- Frokost 20-25 %<br />
- Lunsj 25-35 %<br />
- Middag 25-35 %<br />
- Mellomm<strong>å</strong>ltider 5-30 %<br />
Disse anbefalinger er ikke innarbeidet i de norske anbefalinger.<br />
h) Oppsummering av helseeffekter<br />
De systematiske kunnskapsoppsummeringene (se matrise) konkluderer at følgende eksponeringer<br />
har en overbevisende eller sannsynlig <strong>å</strong>rsakssammenheng med kroniske sykdommer:<br />
• Et kosthold med 25-35 E% total fett, < 7 E% mettet fett <strong>og</strong> transfett <strong>og</strong> < 200 milligram<br />
kolesterol reduserer risiko <strong>for</strong> koronar hjertesykdom.<br />
• Et kosthold rikt p<strong>å</strong> total fiber (>25g/d) reduserer risiko <strong>for</strong> koronar hjertesykdom,<br />
hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer.<br />
235