Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Kostr<strong>å</strong>d</strong> <strong>for</strong> <strong>å</strong> <strong>fremme</strong> <strong>folkehelsen</strong> <strong>og</strong> <strong>for</strong>ebygge kroniske sykdommer<br />
Tabell 17. 1. Egenskaper ved de mest vanlige kostholdsmønstrene som er studert i vitenskapelig<br />
litteratur. Merk at dette er tekniske begreper, <strong>og</strong> at begrepene ikke representerer et karakteristisk<br />
kosthold som <strong>for</strong> eksempel benyttes i middelhavslandene eller i vestlige land i dag.<br />
Kostholdsmønster Karakteristiske egenskaper<br />
Middelhavskostholdet Rikt p<strong>å</strong> plantebaserte matvarer med mye frisk frukt, nøtter,<br />
grønnsaker, poteter, belgvekster <strong>og</strong> fullkornsprodukter/brød.<br />
Olivenolje er hovedkilde <strong>for</strong> spisefett. Moderat til mye<br />
inntak av fisk <strong>og</strong> fjærkre, moderate mengder ost <strong>og</strong> y<strong>og</strong>hurt,<br />
moderate mengder vin, moderate mengder egg <strong>og</strong> sm<strong>å</strong><br />
mengder rødt kjøtt <strong>og</strong> kjøttprodukter.<br />
Et ”vestlig” kosthold Et høyt inntak av rødt kjøtt, bearbeidet kjøtt, raffinerte<br />
kornprodukter, meieriprodukter med mye fett, søte desserter,<br />
sukkerholdig drikke <strong>og</strong> egg. Et lavt inntak av frukt, grønnsaker,<br />
fullkornsprodukter <strong>og</strong> fisk.<br />
Et ”prudent” kosthold Opprinnelig definert ved et lavt inntak av egg, helmelk,<br />
helmelkbaserte produkter, skalldyr <strong>og</strong> dyrefett. Dessuten et<br />
rikelig inntak av fisk. Etter hvert har begrepet ofte <strong>og</strong>s<strong>å</strong><br />
inkludert et rikelig inntak av frukt, bær <strong>og</strong> grønnsaker,<br />
belgprodukter, fjærkre <strong>og</strong> fullkornsprodukter.<br />
Dash dietten Mye frukt, bær <strong>og</strong> grønnsaker <strong>og</strong> magre meieriprodukter.<br />
Vegetarkosthold Rene vegetarianere bruker ikke noe mat fra dyr (vegandiett).<br />
Lakto-vegetarianere bruker bare melk <strong>og</strong> melkeprodukter<br />
som tillegg. Lakto-ovovegetarianere tillater melk, melke<br />
A posteriori-definerte kostholdsmønstre <br />
produkter <strong>og</strong> egg i tillegg til den vegetabilske maten.<br />
Ved ulike statistiske analyser identifiseres kostholdsmønstre<br />
a posteriori ut fra allerede innsamlede data.<br />
2. Effekt p<strong>å</strong> helse av sammensatte kosthold<br />
a) Hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer<br />
Systematiske kunnskapsoppsummeringer<br />
American Dietetic Association-rapporten ”The evidence <strong>for</strong> dietary prevention and treatment of<br />
cardiovascular disease” fra 2008 (10) konkluderer med at det er Grade I-dokumentasjon (dvs.<br />
overbevisende <strong>å</strong>rsakssammenheng) <strong>for</strong> at et ”prudent” kosthold med 25-35 % energi fra total fett,<br />
< 7 % energi fra mettet fett <strong>og</strong> transfett, <strong>og</strong> < 200 milligram kolesterol reduserer risiko <strong>for</strong> koronar<br />
hjertesykdom. De konkluderer <strong>og</strong>s<strong>å</strong> at det er Grade I-dokumentasjon (dvs. overbevisende <strong>å</strong>rsakssammenheng)<br />
<strong>for</strong> at et kosthold med mye frukt, grønnsaker <strong>og</strong> magre meieriprodukter <strong>og</strong> lite natrium<br />
<strong>og</strong> mettet fett reduserer risiko <strong>for</strong> høyt blodtrykk.<br />
American Dietetic Association konkluderer i sin gjennomgang av helseeffekter av kostfiber<br />
med at kosthold som gir daglig inntak av 30 til 50 g kostfiber fra matvarer, konsistent gir lavere<br />
blodglukoseniv<strong>å</strong>er enn kosthold med lavt fiberinnhold <strong>og</strong> der<strong>for</strong> kan være gunstig med tanke p<strong>å</strong><br />
glykemisk kontroll (11). De konkluderer videre med at det er overbevisende dokumentasjon <strong>for</strong> at et<br />
kosthold med høyt totalt innhold av kostfiber (17-30 g/d) <strong>og</strong> løselige kostfiber (7-13 g/d), som en del<br />
av et kosthold med lavt innhold av mettede fettsyrer <strong>og</strong> kolesterol, kan senke totalt serumkolesterol<br />
med ytterligere 2-3 % <strong>og</strong> LDL-kolesterol med opp til 7 %. Videre at det er sannsynlig at et kosthold<br />
med høyt innhold av kostfiber (>25 g/d) kan redusere risiko <strong>for</strong> koronar hjertesykdom <strong>og</strong> hjerte- <strong>og</strong><br />
kar-sykdommer.<br />
I en systematisk kunnskapsoppsummering om vegetarkosthold fra ”American Dietetic Association”<br />
i 2009 (12) konkluderes det med at det er ”Grade I evidens” (dvs. overbevisende dokumentasjon)<br />
<strong>for</strong> at et vegetarkosthold reduserer risiko <strong>for</strong> død p<strong>å</strong> grunn av iskemisk hjertesykdom i <strong>for</strong>hold til ikkevegetarianere.<br />
American Heart Association-rapporten fra 2006 (13) ”Primary prevention of ischemic stroke”<br />
konkluderer med at det er Class I/III, Level A-dokumentasjon (overbevisende <strong>å</strong>rsakssammenheng)<br />
222