Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Kostr<strong>å</strong>d</strong> <strong>for</strong> <strong>å</strong> <strong>fremme</strong> <strong>folkehelsen</strong> <strong>og</strong> <strong>for</strong>ebygge kroniske sykdommer<br />
17. Helseeffekter av ulike sammensatte<br />
kostholds- <strong>og</strong> m<strong>å</strong>ltidsmønstre<br />
1. Introduksjon<br />
Interessen <strong>for</strong> sammenhengen mellom et helhetlig kosthold <strong>og</strong> kroniske sykdommer har f<strong>å</strong>tt økt fokus<br />
de siste ti<strong>å</strong>rene. Tidligere studerte man ofte betydningen av enkelte næringsstoffer eller enkelte<br />
matvarer i <strong>for</strong>hold til en sykdom. Etter hvert har man hatt mer fokus p<strong>å</strong> det totale kostholdet, da det<br />
ofte er et samspill av flere faktorer i maten som spiller en rolle med tanke p<strong>å</strong> utvikling av sykdom.<br />
Selv om enkelte næringsstoffer <strong>og</strong> matvarer kan ha overbevisende effekter i eksperimentelle<br />
modellsystemer, er det ikke alltid slik at disse har tilsvarende effekter i et helhetlig kosthold siden<br />
andre matvarer eller ingredienser i kostholdet kan <strong>for</strong>sterke eller redusere effekten. Kostholdet inneholder<br />
et stort antall bioaktive stoffer som hver <strong>for</strong> seg kan ha sm<strong>å</strong> effekter, men som samlet har<br />
betydelige effekter. Dessuten er det et samspill av mange faktorer i kostholdet som p<strong>å</strong>virker risiko<br />
<strong>for</strong> sykdom via mange ulike mekanismer. Det er der<strong>for</strong> behov <strong>for</strong> <strong>å</strong> vurdere effekten av et sammensatt<br />
<strong>og</strong> helhetlig kosthold p<strong>å</strong> helse <strong>og</strong> kroniske sykdommer<br />
B<strong>å</strong>de m<strong>å</strong>ltids- <strong>og</strong> kostholdsmønsteret er en viktig del av det totale kostholdet. M<strong>å</strong>ltidsmønster<br />
omfatter antall m<strong>å</strong>ltider per dag, tidspunkt <strong>for</strong> n<strong>å</strong>r m<strong>å</strong>ltidene blir spist samt hvilke matvarer som<br />
inng<strong>å</strong>r, mens kostholdsmønster er hvordan det totale kostholdet er sammensatt med hensyn til matvarer<br />
<strong>og</strong> næringsstoffer. B<strong>å</strong>de m<strong>å</strong>ltids- <strong>og</strong> kostholdsmønsteret varierer mellom land, distrikter <strong>og</strong><br />
personer, p<strong>å</strong>virket av faktorer som tradisjon, religion, kjønn, alder, utdannelse, kunnskap, økonomi<br />
<strong>og</strong> arbeidstid (1,2,3).<br />
Kostholdsmønster defineres ofte med bakgrunn i at man p<strong>å</strong> <strong>for</strong>h<strong>å</strong>nd (dvs. a priori) har definert et<br />
kostholdsmønster som man ønsker <strong>å</strong> undersøke i <strong>for</strong>hold til helse. Eksempler p<strong>å</strong> slike hypotesegenererte<br />
kostholdsmønstre er middelhavskosthold, vegetarkosthold <strong>og</strong> <strong>for</strong>skjellige typer indekser <strong>for</strong> sunt<br />
kosthold. En ut<strong>for</strong>dring med studier av sammenhengen mellom kostholdsmønstre <strong>og</strong> kroniske sykdommer<br />
er at i mange tilfelle vil de spisemønstre som identifiseres, være populasjonsspesifikke, <strong>og</strong><br />
det kan der<strong>for</strong> være vanskelig <strong>å</strong> overføre resultater til andre populasjoner (2,3).<br />
Neden<strong>for</strong> er hovedelementene i noen av de mest vanlige kostholdsmønstrene som er studert i<br />
vitenskapelig litteratur, beskrevet.<br />
Middelhavskostholdet<br />
Kostholdsmønsteret som defineres som ”middelhavskosten”, har sin opprinnelse i det tradisjonelle<br />
kostholdsmønsteret i noen av middelhavslandene. Den vanligste definisjonen av kostholdsmønsteret<br />
er basert p<strong>å</strong> det typiske kostholdet p<strong>å</strong> Kreta, i Hellas <strong>og</strong> i Sør-Italia p<strong>å</strong> begynnelsen av 1960-tallet (4),<br />
<strong>og</strong> som var assosiert med høy levealder, lite koronar hjertesykdom, kreft <strong>og</strong> andre kroniske kostrelaterte<br />
sykdommer, i tillegg til mye daglig fysisk aktivitet <strong>og</strong> lite overvekt. Et tradisjonelt middelhavskosthold<br />
har et kostholdsmønster som ofte best<strong>å</strong>r av :<br />
• Mye frukt, nøtter, grønnsaker, poteter, belgvekster <strong>og</strong> fullkornsprodukter/brød<br />
• Olivenolje som hovedkilde <strong>for</strong> spisefett<br />
• Moderat til mye fisk <strong>og</strong> fjærkre<br />
• Moderate mengder ost <strong>og</strong> y<strong>og</strong>hurt<br />
• Moderate mengder vin<br />
• Moderate mengder egg, 0-4 egg i uken<br />
• Sm<strong>å</strong> mengder rødt kjøtt <strong>og</strong> kjøttprodukter<br />
Totalt utgjør fett 25-35 % <strong>og</strong> mettet fett mindre enn 8 % av energien i kostholdet. Kostholdet er rikt p<strong>å</strong><br />
enumettet fett, fiber, vitaminer, mineraler <strong>og</strong> fytokjemikalier. Dette kostholdet er ikke typisk <strong>for</strong> alle<br />
middelhavsland. I Nord-Italia <strong>for</strong> eksempel er smult <strong>og</strong> meierismør vanlig spisefett, mens olivenolje<br />
bare benyttes i salater <strong>og</strong> kokte grønnsaker.<br />
220