Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Kostr<strong>å</strong>d</strong> <strong>for</strong> <strong>å</strong> <strong>fremme</strong> <strong>folkehelsen</strong> <strong>og</strong> <strong>for</strong>ebygge kroniske sykdommer<br />
Effekten av bioaktive stoffer som finnes i kosttilskudd, er avhengig av dose. Dosen av de bioaktive<br />
stoffene i kosttilskudd kan være p<strong>å</strong> samme niv<strong>å</strong> som i et vanlig kosthold, men ofte kan dosen være<br />
langt høyere. Doser som kan sammenlignes med det som finnes i et normalt kosthold, kalles ofte<br />
”fysiol<strong>og</strong>iske doser”. Høyere doser enn det som finnes i et normalt kosthold, kalles ”farmakol<strong>og</strong>iske<br />
doser” eller ”megadoser”. Studier med kosttilskudd er ofte vanskelig <strong>å</strong> sammenligne siden <strong>for</strong>skjellige<br />
doser <strong>og</strong> kombinasjoner benyttes. De fleste bioaktive stoffer kan ha én funksjon eller effekt ved en<br />
fysiol<strong>og</strong>isk dose <strong>og</strong> en annen effekt ved en farmakol<strong>og</strong>isk dose. Det er mange eksempler p<strong>å</strong> at bioaktive<br />
stoffer kan ha beskyttende eller gunstige effekter ved fysiol<strong>og</strong>iske doser, <strong>og</strong> at de har skadelige<br />
eller toksiske effekter ved farmakol<strong>og</strong>iske doser. N<strong>å</strong>r man vurderer helseeffekter av kosttilskudd, er<br />
det der<strong>for</strong> bestandig viktig <strong>å</strong> henvise til dose.<br />
For de fleste bioaktive stoffer vil sammenhengen mellom dose <strong>for</strong> inntak i matvarer <strong>og</strong>/eller tilskudd<br />
<strong>og</strong> risiko <strong>for</strong> sykdom beskrives ved en U-<strong>for</strong>met kurve. Ved lave konsentrasjoner <strong>og</strong> ved høye<br />
konsentrasjoner vil risiko <strong>for</strong> sykdom øke i <strong>for</strong>hold til et optimalt inntak. Et stort problem i mange<br />
store randomiserte studier med kosttilskudd er at farmakol<strong>og</strong>iske doser av kosttilskudd benyttes, <strong>og</strong> at<br />
dose ikke er tilpasset individenes næringsstoffstatus eller øvrige inntak av relevante stoffer. Individer<br />
med henholdsvis lav, optimal <strong>og</strong> høy status behandles vanligvis alle med samme farmakol<strong>og</strong>iske dose.<br />
I de fleste studier er <strong>og</strong>s<strong>å</strong> personer med ulik kroppsvekt <strong>og</strong> KMI behandlet med samme dose.<br />
Hvis næringsstoffopptak over tid er mindre enn <strong>for</strong>bruk <strong>og</strong> utskillelse, vil man utvikle næringsstoffmangel,<br />
som <strong>for</strong> eksempel klassisk vitamin A-, vitamin D- eller jernmangel. For en rekke<br />
næringsstoffer kan imidlertid en subklinisk, ikke-symptomatisk mangeltilstand (pga. marginal status)<br />
utvikles til en klinisk mangeltilstand som et resultat av andre sykdommer eller tilstander. Ved etablert<br />
næringsstoffmangel er det vanlig <strong>å</strong> tilføre fysiol<strong>og</strong>iske eller farmakol<strong>og</strong>iske doser av næringsstoffene<br />
inntil næringsstoffstatus er normalisert. I denne rapporten er det kun vurdert slike klassiske næringsstoffmangler<br />
dersom det er dokumentert at mangeltilstanden har en viss hyppighet i befolkningen.<br />
2. Effekt p<strong>å</strong> helse<br />
a )Hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer<br />
Systematiske kunnskapsoppsummeringer<br />
WHO-rapporten fra 2003 (11) konkluderer med at det er overbevisende dokumentasjon <strong>for</strong> at inntak<br />
av fiskeolje med 200-500 milligram EPA <strong>og</strong> DHA per dag reduserer risiko <strong>for</strong> koronar hjertesykdom.<br />
WHO (11) konkluderer <strong>og</strong>s<strong>å</strong> at det er mulig at kosttilskudd med betakaroten (20-200 milligram/d)<br />
øker risiko <strong>for</strong> hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer, <strong>og</strong> at det er usannsynlig at kosttilskudd med vitamin E<br />
(30-600 milligram/d) kan redusere risiko <strong>for</strong> hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer.<br />
American Dietetic Association-rapportene fra 2008 (12,13) konkluderer med at det er Grade<br />
II-dokumentasjon (dvs. sannsynlig <strong>å</strong>rsakssammenheng) <strong>for</strong> at kosttilskudd med fiber (omkring 50 g<br />
fiber/dag) reduserer risiko <strong>for</strong> hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer. American Dietetic Association-rapporten<br />
(12,13) konkluderer <strong>og</strong>s<strong>å</strong> at det er Grade II-dokumentasjon at vitamin E-tilskudd (30-600 milligram/d),<br />
betakaroten-tilskudd (60-200 milligram/d) <strong>og</strong> vitamin C-tilskudd (50-1000 milligram/d)<br />
alene eller i kombinasjon ikke reduserer risiko <strong>for</strong> hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer (dvs. usannsynlig <strong>å</strong>rsakssammenheng).<br />
American Dietetic Association (13) konkluderer imidlertid at det er Grade IIdokumentasjon<br />
(dvs. sannsynlig <strong>å</strong>rsakssammenheng) <strong>for</strong> at kosttilskudd med betakaroten (60-120<br />
milligram/d) øker risiko <strong>for</strong> hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer.<br />
NHS-rapporten fra 2007 (14) oppsummerer dokumentasjonen av effekt av vitamintilskudd<br />
(vitamin A, C, E <strong>og</strong> betakaroten) <strong>og</strong> konkluderer med det at er ”1++ level of evidence” (overbevisende<br />
<strong>å</strong>rsakssammenheng) <strong>for</strong> at vitamin E-tilskudd (> 270 milligram TE/d) ikke reduserer risiko <strong>for</strong> hjerte-<br />
<strong>og</strong> karsykdommer. Videre at det er ”2++/4 level of evidence” (dvs. mulig <strong>å</strong>rsakssammenheng) <strong>for</strong> at<br />
tilskudd av folat eller andre B-vitaminer kan redusere risiko <strong>for</strong> hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer. NHSrapporten<br />
vurderer <strong>og</strong>s<strong>å</strong> om omega-3-tilskudd (fra fiskeolje) kan redusere risiko <strong>for</strong> hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer<br />
<strong>og</strong> konkluderer at dette er en usannsynlig <strong>å</strong>rsakssammenheng (”1+/4 level of evidence”).<br />
Det legges imidlertid stor vekt p<strong>å</strong> meta-analysen fra Hooper et. al.(15,16) (15) (se diskusjon neden<strong>for</strong>).<br />
American Heart Association-rapporten fra 2007 (17) konkluderer at antioksidanttilskudd (vitamin<br />
E, C <strong>og</strong> betakaroten) <strong>og</strong> folattilskudd (alene eller sammen med vitamin B6 <strong>og</strong> B12) ikke reduserer<br />
risiko <strong>for</strong> hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer (Class I/III, Level A/B, usannsynlig <strong>å</strong>rsakssammenheng) (17).<br />
Det gis ingen henvisning til dose i rapporten som kun omhandler kvinner.<br />
194