Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Kostr<strong>å</strong>d</strong> <strong>for</strong> <strong>å</strong> <strong>fremme</strong> <strong>folkehelsen</strong> <strong>og</strong> <strong>for</strong>ebygge kroniske sykdommer<br />
14<br />
Faktaboks 4.1. Forskjellige typer vitenskapelige studier er nødvendig <strong>for</strong> <strong>å</strong> vurdere kausalitet<br />
For <strong>å</strong> vurdere hvilken betydning inntak av matvarer <strong>og</strong> drikkevarer har <strong>for</strong> risiko <strong>for</strong> kroniske<br />
sykdommer benyttes en samlet vurdering av dokumentasjon fra <strong>for</strong>skjellige typer studier. Disse<br />
studietypene, som alle har styrker <strong>og</strong> svakheter, er hver <strong>for</strong> seg ikke egnet som grunnlag <strong>for</strong> <strong>å</strong><br />
trekke sikre kausale konklusjoner. Samlet sett vil de imidlertid kunne gi et tilstrekkelig grunnlag<br />
<strong>for</strong> kostr<strong>å</strong>d. Neden<strong>for</strong> er noen av styrkene <strong>og</strong> svakhetene ved de ulike studietypene beskrevet.<br />
Observasjonelle epidemiol<strong>og</strong>iske studier<br />
En styrke ved epidemiol<strong>og</strong>iske studier er at de ofte har en lang observasjonstid som gjør at man<br />
dekker store deler av sykdomsutviklingen, at man kan inkludere sykdom som endepunkt, <strong>og</strong> at<br />
man studerer effekter av matvarer p<strong>å</strong> frittlevende mennesker uten restriksjoner. Det er imidlertid<br />
vanskelig <strong>å</strong> kontrollere <strong>for</strong> alle konfunderende faktorer, mange levevaner <strong>og</strong> livsstilsfaktorer<br />
endres p<strong>å</strong> kort eller lang sikt hos de fleste mennesker i løpet av studietiden. Dessuten har man<br />
generelt ikke gode nok metoder <strong>for</strong> <strong>å</strong> kartlegge kostholdet i stor nok detalj i epidemiol<strong>og</strong>iske<br />
studier. Mangelfulle eksponeringsdata gjør at det er mange assosiasjoner som ikke lar seg studere<br />
i observasjonelle epidemiol<strong>og</strong>iske studier. Epidemiol<strong>og</strong>iske studier krever <strong>og</strong>s<strong>å</strong> at det er ulik<br />
eksponering i befolkningsgruppene som studeres. Det er vel etablert at prospektive observasjonsstudier<br />
har minst feilkilder <strong>og</strong> at resultater fra slike studier der<strong>for</strong> tillegges størst vekt blant de<br />
epidemiol<strong>og</strong>iske studietypene (18,19,20).<br />
Intervensjonsstudier med friske <strong>og</strong> syke mennesker<br />
Fordelen med slike studier er at man studerer effekter hos mennesker ved realistiske betingelser.<br />
Av praktiske, økonomiske <strong>og</strong> etiske <strong>å</strong>rsaker m<strong>å</strong> imidlertid slike studier nesten alltid gjennomføres<br />
med en betydelig kortere eksponeringstid eller studietid enn den tiden det tar <strong>for</strong> sykdomsutvikling.<br />
Slike studier dekker der<strong>for</strong> vanligvis bare en liten del av sykdoms<strong>for</strong>løpet. Levevaner som<br />
kosthold <strong>og</strong> fysisk aktivitet lar seg vanskelig kontrollere over lang tid hos frittlevende mennesker<br />
som er i en sosial sammenheng <strong>og</strong> det finnes ikke gode kontroller <strong>for</strong> matvarer <strong>og</strong> levevaner.<br />
Randomiserte kontrollerte studier tillegges som oftest størst vekt blant intervensjonstudiene da<br />
denne studietypen kan kontrollere best <strong>for</strong> konfunderende faktorer (19,20).<br />
Mekanistiske in vitro studier, studier med cellekulturer <strong>og</strong> <strong>for</strong>søksdyr<br />
Disse studiene er viktige <strong>for</strong> <strong>å</strong> avdekke biol<strong>og</strong>iske mekanismer. Man kan gjennomføre slike studier<br />
under meget kontrollerte <strong>for</strong>søksbetingelser, <strong>og</strong> det er store muligheter <strong>for</strong> <strong>å</strong> benytte en lang<br />
rekke eksponeringer (doser, tid, enkeltstoffer etc). Det kan imidlertid være vanskelig <strong>å</strong> overføre<br />
resultater fra in vitro <strong>og</strong> celle<strong>for</strong>søk til en fysiol<strong>og</strong>isk kontekst, <strong>og</strong> det er ut<strong>for</strong>drende <strong>å</strong> overføre<br />
resultater fra kontrollerte dyre<strong>for</strong>søk til frittlevende mennesker. Forsøk med ”knockout” mus <strong>og</strong><br />
andre transgene mus er spesielt viktige <strong>for</strong> <strong>å</strong> etablere biol<strong>og</strong>iske mekanismer i en fysiol<strong>og</strong>isk<br />
kontekst. Den molekylærbiol<strong>og</strong>iske revolusjon <strong>og</strong> sekvenseringen av det humane genom har gitt<br />
banebrytende ny innsikt i mekanismer <strong>og</strong> biol<strong>og</strong>isk <strong>for</strong>st<strong>å</strong>else av næringsstoffer, andre bioaktive<br />
stoffer i kostholdet <strong>og</strong> sykdomsutvikling. I tillegg kan langtidsregulering av gener ved epigenestiske<br />
mekanismer være viktig <strong>for</strong>klaring p<strong>å</strong> hvordan levevaner kan p<strong>å</strong>virke sykdomsrisiko, en<br />
risiko som <strong>og</strong>s<strong>å</strong> kan overføres til neste generasjon (21).<br />
Andre studietyper<br />
Resultater fra andre studietyper kan <strong>og</strong>s<strong>å</strong> bidra, <strong>for</strong> eksempel ved at de er hypotesegenererende.<br />
Et eksempel p<strong>å</strong> dette er evolusjonsbetraktninger. Ved <strong>å</strong> ta utgangspunkt i evolusjon, menneskets<br />
fysiol<strong>og</strong>iske oppbygging i <strong>for</strong>hold til andre dyr <strong>og</strong> menneskets plass i evolusjonen kan man<br />
fremsette hypoteser om hvilket kosthold mennesket evolusjonært er tilpasset til <strong>å</strong> spise. Dette<br />
kan være interessante hypoteser, men det trekkes aldri kausale konklusjoner mellom kosthold<br />
<strong>og</strong> kroniske sykdommer dersom hypotesene ikke støttes av mekanistiske, kliniske <strong>og</strong> epidemiol<strong>og</strong>iske<br />
studier.