Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Faktaboks 11.4. Helseeffekter av fett i kostholdet 1<br />
11. Matolje, margarin <strong>og</strong> meierismør<br />
Helsemyndighetene i de fleste land har i mange <strong>å</strong>r anbefalt at befolkningen bør redusere inntaket<br />
av total fett <strong>og</strong> mettet fett <strong>og</strong> spise enumettet <strong>og</strong> flerumettet fett fra matplanter <strong>og</strong> fisk (henholdsvis<br />
omega-6 <strong>og</strong> omega-3-fettsyrer) frem<strong>for</strong> mettet fett <strong>og</strong> transfett fra kjøtt-, meieri- <strong>og</strong> andre<br />
produkter <strong>for</strong> <strong>å</strong> redusere risiko <strong>for</strong> hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer.<br />
De norske næringsstoffanbefalingene konkluderer at:<br />
- Totalt fettinnhold i kosten bør bidra med 25-35 E%.<br />
- Mettede fettsyrer <strong>og</strong> transfettsyrer bør begrenses til ca. 10 E%<br />
- Transfettsyrer bør begrenses mest mulig <strong>og</strong> ikke overstige 1 E%<br />
- Cis-enumettede fettsyrer bør bidra med 10-15 E%<br />
- Flerumettede fettsyrer bør bidra med 5-10 E% inklusivt ca. 1 E% fra omega-3-fettsyrer<br />
Tidlige epidemiol<strong>og</strong>iske studier (<strong>for</strong> eksempel ”Seven Countries Study”), migrasjonsstudier (<strong>for</strong><br />
eksempel Ni-Hon-San-studien), intervensjonsstudier med metodol<strong>og</strong>iske svakheter (<strong>for</strong> eksempel<br />
Finnish Mental Hospital Study) <strong>og</strong> eksperimentelle studier antydet at et høyt serumniv<strong>å</strong> av kolesterol<br />
var en avgjørende faktor som kunne <strong>for</strong>klare hjerteinfarktepidemien som rammet den vestlige<br />
verden i <strong>å</strong>rene etter 2. verdenskrig. Studiene var <strong>og</strong>s<strong>å</strong> <strong>for</strong>enlige med at et høyt inntak av mettet<br />
fett var den viktigste <strong>å</strong>rsaken til <strong>for</strong>høyet serumkolesterol. Som et resultat av disse innledende<br />
studiene ble en rekke epidemiol<strong>og</strong>iske prospektive kohortstudier initiert b<strong>å</strong>de med biokjemiske<br />
intermediære endepunkter <strong>og</strong> kliniske endepunkter. En helhetlig vurdering av disse store prospektive,<br />
godt kontrollerte kohortstudiene (<strong>for</strong> eksempel Nurse Health Study, Professional Health<br />
Follow-Up Study, Iowa Women Health Study <strong>og</strong> EPIC) som til sammen omfatter flere hundre<br />
tusen deltagere som er fulgt i opp mot 20 <strong>å</strong>r, bekrefter denne sammenhengen mellom total-, mettet-<br />
<strong>og</strong> umettet fett, serumkolesterol <strong>og</strong> hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer. P<strong>å</strong> slutten av 1990-tallet begynte<br />
man <strong>å</strong> gjennomføre intervensjons<strong>for</strong>søk <strong>for</strong> <strong>å</strong> teste ut denne sammenhengen videre. Disse intervensjonsstudiene<br />
er ofte sm<strong>å</strong> <strong>og</strong> varer i relativt korte perioder. En helhetlig vurdering av slike<br />
studier (<strong>for</strong> eksempel Oslo Diet and Anti-Smoking Study, WHO Factory Trial, Multiple Risk<br />
Factor Intervention Trial, Lyon Diet Heart Study <strong>og</strong> Veterans Administration Study) tolkes av<br />
majoriteten av <strong>for</strong>skere innen feltet til <strong>å</strong> støtte sammenhengen mellom fett <strong>og</strong> serumkolesterol.<br />
I løpet av de siste <strong>å</strong>r har flere randomiserte intervensjonsstudier med god kvalitet undersøkt korttidseffekter<br />
(opp til 2 <strong>å</strong>r) p<strong>å</strong> vektreduksjon hos overvektige individer. Disse studiene finner ofte at<br />
høyfett-diett med 40-50 % energi fra fett gir en raskere vektreduksjon de første 6 m<strong>å</strong>neder hos<br />
personer med KMI > 30 kg/m 2 enn tradisjonelle lav-fett dietter, mens effektene er sammenfallende<br />
etter 12 <strong>og</strong> 24 m<strong>å</strong>neder. Enkelte <strong>for</strong>skere har der<strong>for</strong> hevdet at fedmeepidemien kan skyldes et<br />
økt inntak av enkle karbohydrater (ofte høy glykemisk indeks/belastning), <strong>og</strong> at den beste slankedietten<br />
er et kosthold med lite karbohydrater <strong>og</strong> mye fett. Usikkerheten rundt de langsiktige effektene<br />
av et slikt kosthold p<strong>å</strong> biokjemiske intermediære endepunkter <strong>og</strong> kliniske endepunkter<br />
relatert til hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer, metabolsk syndrom, type 2-diabetes gjør at helsemyndighetene<br />
i de fleste land <strong>og</strong> de fleste innen <strong>for</strong>skningsfeltet internasjonalt konkluderer at man bør<br />
opprettholde de n<strong>å</strong>værende kostr<strong>å</strong>dene (dvs. lite mettet <strong>og</strong> total fett, <strong>og</strong> relativt rikelig enumettet<br />
<strong>og</strong> flerumettet fett). Mer <strong>for</strong>skning trengs <strong>for</strong> <strong>å</strong> belyse dette nærmere.<br />
1 Denne faktaboksen er <strong>og</strong>s<strong>å</strong> gjengitt i kapittel 17 (faktaboks 17.7).<br />
145